(5) 
x 
bo 
80 
Organer have givet. Serlig i Forsog XLVI, S. 73, med Ahornknopper vil man se, at svagere 
Ætherdosis stærkt hammer den Amid-Forogelse, som Saar-Pirringen for sig alene vilde 
have fremkaldt, og kun ved dræbende Doser opnaas en tilsvarende stærk Amid-Forogelse. 
Noget lignende ses af Kartoffelforsaget XLII, S.69, om end Tallene her ere mindre slaaende, 
og de anførte Bog- og Hyldebær-Forsog (dette med Kloroform) harmonere ganske hermed. 
Alt dette viser tydeligt nok, at Saar-Virkningen er et Pirrings-Fenomen, som 
standses eller dog nedsættes af de anwstheliske Stoffer. Ifald dette ikke var Tilfældet, 
maatte Saar-Virkning og Æther-Virkning adderes, og de saarede og ætheriserede Prover 
have vist den storste Amid-Forogelse !). 
Forinden det Sporgsmaal kan diskuleres, hvorledes de anæsthetiske Midler 
forøge Amid-Mengden, maa her henpeges paa Resultaterne af Meskningsforsogene 
(XIX, S.49; XX, S.51 og XXXI, S.59). De udsige, tagne under Et, med umiskjendelig 
Tydelighed, at der, i det mindste hos: modnende Ærter og Bygkorn, findes et Ferment eller 
en fermentativ Evne, der rimeligvis vil kunne sættes i Klasse med de tryptiske Fermenter?). 
Ogsaa nogle orienterende Meskningsforsog med Kartofler og smaa hollandske Log have vist, 
at der er en vis Ferment-Evne af den angivne Natur tilstede i de nævnte Organer. I nyeste 
Tid er det især R. Green?) som i en Række Afhandlinger har gjort Rede for de trypsin- 
aglige Æggehvide nedbrydende Fermenter og deres Forekomst i Planterne, efter at oprin- 
rindelig Wurtz havde paavist et sligt Ferment i Carica Papaya. 
Green anvender Udtræk af Plantedelene, tilberedt paa forskjellig Vis, og han 
kommer til det Resultat, at hos Fro (Lupiner, Ricinus) og Knolde for Spiringen findes ikke 
noget tryptisk Ferment; men derimod nok «Zymogener» 9: ikke nærmere kjendte Stoffer, 
som forholdsvis let, f. Ex. ved Syre, men under normale Forhold først ved Spiringen, om- 
dannes til Ferment. Da Fermenternes Natur i nyeste Vid er under livlig Debat, og vi 
1) Saar-Pirringens Forhold m. H. til Amid-Mængden var værdt at gjøre til Gjenstand for en særlig 
Undersogelse; det indses, at man ved Anvendelse af forholdsvis simple Midler kan vente at faa 
Oplysninger om Saar-Pirringens lokale Intensitet, Udbredelse og Lednings-Hastighed i massive Vey, 
Oplysninger, som Aandedrietsforsog ikke kunne give. 
*) En med meget talrige Litteraturangivelser forsynet, særdeles god sammenfattende Oversigt over de 
kemiske Fermenter giver Bourquelot: Les Ferments solubles. Paris 1896. 
5) De vigtigste af Green’s herhen hørende Arbejder ere: 
On the changes in the proteids in the seed with accompany germination (Philos. transact. Royal 
Soc. London. vol. 178 (1887) B. S. 39. 
On the germination of the seed of the eastor-oil plant (Proceedings Roy. Soc. vol. 48, S. 370, 1890). 
On the occurrence of vegetable trypsine in the fruit of Cucumis utiliss. (Annals of bot. vol. 6, 
1892, S. 195). 
En særdeles læseværdig Oversigtsartikel: «On vegetable ferments» (Annals of botany, vol. 7, 
1893, S. 83). 
