83 
© 
On 
or 
sterkere Dosis, nogen Tid efter at Ætheren atter er fjernet, ja kan maaske endog 
blive kronisk. 
Det kan ikke nægtes, at der endnu ikke er givet et absolut afgjørende Bevis for, 
at der virkelig samtidig foregaar begge Processer i de paagjældende Planteorganer, og at 
det blot efter Omstændighederne er den ene eller den anden Proces, der overvejer. 
Idet vi nedenfor atter skulle sysle med Sagen i Sammenhæng med Betragtninger over 
Reguleringer i Stofskiftet, skal her kun de Momenter betones, der tale for og imod en 
Æggehvide nedbrydende Virksomhed i selve de normale, modnende Fre — om Kon- 
densationsprocesserne næres der jo ingen Tvivl. Disse Momenter ere: 
1) Tilstedeværelse af proteolytisk Ferment-Evne i endog de frisk fra Moderplanten 
tagne, unge, modnende Frø taler afgjort til Gunst for vor Opfattelse. Hos Byg kan man 
ganske vist tenke sig Fermenteynen lokaliseret, paa tilsvarende Maade som de sukker- 
dannende Fermenter, i «Fermentcellerne» eller i Skallen (i dette Ords- videste Forstand); 
dog undrer det da, at Ferment-Evnen ikke er meget større, saaledes som Tilfældet er med 
Byggets sukkerdannende Fermenter, der i stor Mengde ligge paa Lager til senere Brug. 
For de ensartet byggede Ærtekims Vedkommende ses ingen serlig Grund til at tenke sig 
Lokalisation eller Magasinering af amiddannende Ferment til senere Brug. Man vil her 
maaske indvende, at Emulsin forekommer i de ensartet byggede Mandler og her dog i 
Kimbladene er isoleret i eller ved Ledningstrengene'), saa at Fermentet under naturlige, 
normale Forhold slet ikke kommer til at virke paa Amygdalinet i de bittre Mandlers Paren- 
kymceller, men kun ved Beskadigelser o. |. samt ved — Meskningsforsog! Vi maa dog 
her erindre, forst og fremmest at hos de ætheriserede Plantedele ser man i 
Stofskiftet en Virkning, der svarer netop til vort proteolytiske Ferments 
Virkning og uden Tvang kan forklares ved denne, og dernest, at vi her have at gjore 
med en aabenbart meget udbredt, maaske i enhver Celle (jfr. Salkowski) forekommende, 
Ferment-Virkning af utvivlsomt stor almen-fysiologisk Betydning, medens Emulsinets og 
Amygdalinets Forhold i de bittre Mandler m.fl., og tilsvarende Stoffers Forhold i Sennep 
o. I. ere ganske specielle Tilfælde, hvis Betydning endnu ikke kjendes, men rimeligvis er 
af defensiv Natur (overfor Planteædere). 
2) Den hurtige Virkning, som Ætheren har, og som ses af Forsøg XII, S. 40, 
Prøverne 1., sammenlignet med 15, og 19., siger i det mindste, at Ferment-Evnen ligger 
parat til at virke, saa saare Ætheren lammer Kondensations-Evnen. Hvorfor ikke antage, 
at det allerede virker før Ætheren træder til, paa lignende Maade som vi antage — eller 
vide —, at Kulsyre-Assimilation og Respiration ske samtidigt i selv samme Celle. Der er 
1) Cfr. mit Arbejde: Om Emulsinets og Amygdalinets Plads i Mandlerne (Botan, Tidsskrift, Bd. 16, 
pharm. et chim. 1890). 
46" 
