97 369 
her at have opereret med den til senere Brug (i Fermentcellerne) opmagasinerede Behold- 
ning!) — men ogsaa hos Ærter, hvor vi, ganske som nærmere udviklet m. H. til den 
proteolytiske Fermentevne, ikke kan betvivle Fermentets Nærværelse til øjeblikkeligt Brug. 
Foruden de S. 83 (Punkt 1) i saa Henseende anførte Grunde, der uden videre ogsaa kunne 
anvendes her, kommer den i mange af Forsøgene ogsaa uden Ætherisering iagttagne 
Sukker-Forøgelse i Betragtning (sml. f. Ex. Fig. 6 og 7, S. 89, samt venstre Side af Fig. 12, 
S.95, endvidere Dobbelt-Forsøget XVI og XVIB, sml. Fig. 15, S.112). Denne Sukkerforøgelse, 
om end ikke stor, er dog ganske umiskjendelig, og, hvis vi korrigere for Aandedrætstabet, 
bliver den endog særdeles stærk, selv om kun en Brøkdel af Kulsyren regnes om til 
Sukker. Denne Sukkerdannelse kan vi vel neppe forklare os paa anden Maade end ved 
Ferment-Virkning, da vi jo overalt ved de formentlig fejlfri Ferment-Prøver have fundet en 
ingenlunde forsvindende Ferment-Evne. 
Saalenge sukkerdannende Ferment-Evne paa Grund af den misvisende Udtræks- 
Methode ikke, eller dog ikke i nævneværdig Mengde, var fundet alment hos hvilende 
Organer”) — og end ikke eftersøgt hos modnende — kunde den Opfattelse, der i Sukker- 
Dannelsen af Stivelse 0. desl. ser «vitale», ikke-fermentative Processer, endnu have en 
Støtte, selv efter Brown og Morris’ udmærkede Paavisning®) af de Fejltagelser, der laa 
til Grund for Oppositionen mod at antage en Ferment-Virkning som Hovedsagen ved 
Stivelse-Oplosningen hos Lovbladene i Nattens Løb”). Tilmed staar Brown og Morris selv 
stærkt tvivlende m. H. til det sukkerdannende Ferments Betydning for de allerførste Trin 
af Stivelsekornets Omdannelse i Bladene; de ere tilbojelige til her at lade vitale Processer 
gribe ind. Det er da Arthur Meyer’s®) Fortjeneste at have peget paa det stivelse- 
omdannende Ferments sandsynlige Lokalisation i eller ved Amyloplasterne, en Antagelse, 
der uden Tvang kan forenes med Brown & Morris’ Forsøg og overflodiggjore deres «vitale» 
Hjælpe-Hypothese. lovrigt ere flere af de Grunde, som af forskjellige Forfattere ere forte 
i Marken mod Antagelsen af Fermenternes vigtige Rolle i Stofskiftet, ofte saare lidet over- 
1) Linz finder, at der — i Modsætning til Angivelser af Brown og Morris — ogsaa er Ferment-Evne 
i de stivelseforende, indre Frohvideceller bos spirende Byg (Pringsh. Jahrbücher für wiss. Bot. 
Bd. 29, 1896, S. 267 ff). 
Green udtaler sig paa de anforte Steder m. H. til sukkerdannende Fermenter paa tilsvarende 
negerende Maade som m. H. til proteolytiske Fermenter. Müller-Thurgau yttrer sig m. H. til 
hvilende Kartofler meget reserveret, klart betonende Methodernes Mangelfuldhed (Landw. Jahrbücher 
Bd. 11, 1882, S. 815). 
3) Journal of the Chemical Society, May 1893, S.633 ff. Paa S.650, Anm. findes nogle Bemærkninger 
om det formodede Lever-Ferment, som supplere de her givne Grunde for dets Vigtighed. 
Her maa dog bemærkes at Brown og Morris ikke byde nogen Garanti for, at ikke selve Ind- 
torringen af Bladene forøger Ferment-Evnen. Sml. S.99 Anm. 
>) Arthur Meyer: Untersuchungen über die Stärkekörner. Jena 1895. S.169, 212, 227 m.fl. Her 
ogsaa yderligere Litteratur-Angivelser. 
4 
D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr., 6. Rekke, naturvidensk. og math. Afd. VIII. 5. 48 
