370 98 
bevisende. Naar f. Ex. en saa fremragende Forsker som J. Böhm!) negter Muligheden 
af Diastases Forekomst i hvilende Kartofler og i det Hele taget bestrider Diastasens Be- 
tydning, saa sker det for en væsentlig Del paa Basis af den til Meissl’s Analyser stat- 
tede Anskuelse, at Stivelsen ikke altid omdannes til de fra Malt-Diastasens Virkning paa 
Stivelseklister bekjendte Produkter. Selv om man vilde indromme disse Datas Rigtighed, 
som vi her ikke finde Grund til nermere at prove, fremgaar dog deraf ikke andet, end al 
det eller de Fermenter, som virke i de paagjeldende Tilfelde, maa vere af anden Natur 
end den traditionelle Diastase — der er jo ikke blot Mulighed for, men den aller storste 
Sandsynlighed for et ubegrænset Antal forskjellige Polysaccharider spaltende Fermenter?). 
Noël Paton's Negtelse af et sukkerdannende Ferment som Hoved-Aarsag til 
Sukkerdannelsen i den udskaarne Lever have vi allerede berørt S. 84 (Punkt 6); dog maa 
her tilføjes, at naar han hos de desorganiserede Leverceller ved Fermentvirkningen faar 
dannet andre Produkter end ved Sukkerdannelsen hos de endnu livsvirksomme Celler, saa 
behover ej heller dette at kuldkaste Ferment-Theorien. Thi for det forste kan der i Cellerne 
tænkes forskjellige Fermenter, af hvilke nogle lettere skades eller ødelægges end andre, 
ganske som vi have fundet det ved Mæskning med kulsur Baryt, hvor den sukkerdannende 
Ferment-Evne helt eller næsten helt gjordes uvirksom, medens den inverterende Ferment- 
Evne kun gik ganske lidt ned (Forsøg XXIX, S. 50, Prøve 1 sammenlignet med 2). Og 
for det andet kan den endnu levende, ikke desorganiserede Celle vistnok anvende de ved 
Sukkerdannelsen opstaaede Produkter paa forskjellig Vis, resp. i forskjellig Mængde 9). 
Endelig er der et Forhold, som nærmest tyder paa de sukkerdannende Fermenters 
Aktivitet ogsaa hos de modnende, Sukker kondenserende Frø. Det er nemlig Ferment- 
Evnens Stigning under Eftermodningen, saaledes som den f. Ex. viser sig hos de ikke- 
ætheriserede Prøver baade i XVII, S. 46 og XXI, S. 51. Denne Ferment-Forøgelse minder 
paafaldende om den Ferment-Tilvext, som Brown & Morris finder hos Blade, naar 
Sukkermængden aftager”), og om den regulerende Ferment-Dannelse, som Pfeffer i et 
fornylig udgivet foreløbigt Arbejde?) giver interessante Exempler paa. Og ligesom det i 
de af Brown & Morris og af Pfeffer omtalte Tilfælde er utvivlsomt, at Reguleringen af 
1) Bohm: Ueber die Respiration d. Kartoffel (Botan. Zeitung 1887; Særtrykkets S. 4, Anm. 3). Be- 
slægtede Ideer fremsætter Miller-Thurgau i Landw. Jahrbucher, Bd. 14, 1885, S. 866. 
Se f. Ex. E. Fischer: Ber. d. d. chem. Gesellschaft, 28. Bd., 1895, S.1145; Bourquelot's tid- 
ligere nævnte Bog, S. 131. 
3) Sml. her Pfeffer's Betragtninger «Ueber Election im Allgemeinen» i den tidligere anførte Afhdl. 
«Ueber Election ....». Vi mindes i denne Sammensætning ogsaa de Schulze'ske Ideer om de 
kvælstofholdige Stoffer, se her S. 75, Anm. 
Paa det anførte Sted, S. 649 fr. 
Pfeffer: Ueber die regulatorische Bildung von Diastase auf Grund der von Herrn Katz ... an- 
gestellten Untersuchungen (Berichte d. math.-phys. Classe d. K. Sachs. Ges. d. Wiss. zu Leipzig, 
Sitzung vom 7/2 1896, S. 513). Brown & Morris’ «starvation-hypothesis» er et Udtryk for ganske samme 
Tanke, som den, der ligger i Pfeffer's, ved «regulatorische Bildung» udtrykte Anskuelse. 
2 
Oo » 
