378 106 
Det bliver da ogsaa en Fremtids-Opgave her at prøve, hvorvidt de i nyeste Tid 
opdagede, ret udbredte Iltnings-Fermenter!) ere medvirkende til Saarpirringens Resultat 
og ved høje Ilttryks og Æthernarkoses Eftervirkninger. Der er unægtelig en vis Mulighed 
for, at ogsaa Respirations-Fremtoningerne under og efter Æthernarkosen o. s. v. er et 
Fænomen af ganske samme Orden som Amid-Kvælstof-Forøgelsen. Dog bevæge vi os her 
påa en endnu altfor usikker Grund til nærmere at kunne udvikle vore Ideer. 
4. Nogle Betragtninger over Reguleringer i Stofskiftet. 
Fremfor alle har Pfeffer?), i sine Værker fra den sidste Snes Aar, betonet Til- 
stedeværelsen af meget forskjellige Regulerings-Virksomheder i Planten, ikke blot 
hvad Væxt- og Bevægelsesfænomener angaar, hvor en Regulering vel aldrig har kunnet helt 
overses, men ogsaa m. H. til snart sagt alle Sider af Stofskiftet. Efterhaanden som den 
plantefysiologiske Indsigt voxer, voxer ogsaa Forstaaelsen af og Interessen for de regu- 
lerende Virksomheder og deres Betydning, og tage vi de sidste af Pfeffer's Publikationer ?), 
vil man finde, hvilken betydelig Rolle Begreberne «Selvregulering», «regulatorische Verket- 
tungen», «Hæmningsvirksomhed», «Udløsning» 0.1. nu spille, i Modsætning til Forholdene 
for et Par Decennier tilbage, da Plante-Stofskiftet væsentlig studeredes fra et analytisk- 
kemisk — man kunde fristes til at sige «agrikultur-kemisk» — Standpunkt. 
For en flygtig Betragtning kan denne, særlig af Pfeffer og hans Skole repræ- 
senterede Retning maaske se ud som en Gjenoplivelse af ældre vitalistiske Synsmaader 
eller gjøre Indtryk af at staa i Forbund med saadanne moderne teleologisk-biologiske 
Anskuelser, som f. Ex. i Henslow’s Skrifter”) saa udpræget fremtræde. Dette er dog 
ingenlunde Tilfældet. Det er netop det ved den experimentelle Forskning stadig forøgede 
Erfarings-Materiale og den ved den voxende Kundskab blottede, for selve de experimen- 
1) Litt. hos Bourquelot p. d. anf. Sted, S. 49. Se ogsaa den af B. ikke omtalte Afhandling af Abe- 
lous & Biarnés: «Recherches sur le mécanisme des oxydations organiques» (Archives de physiol., 
T. 7, 1895, S. 239), samt Rey Pailhade’s Meddelelser i Compt. rend., Paris, T. 121, 1895, S. 1162. 
Her videre Litteratur-Angivelser. 
2) Pfeffer: Pflanzenphysiologie 1881. Se ogsaa m. H. til Stofskifte-Reguleringer samme Forf.s Osmo- 
tiche Untersuchungen, Leipzig 1877, et Verk hvis Betydning vel tor siges at have veret lige stor 
i fysisk-kemisk og i fysiologisk Henseende. 
3) Pfeffer: Studien zur Energetik der Pflanze (Abhdl. d. math.-phys. Classe d. K. Sachs. Akad. d. 
Wiss., Bd. 18, Nr. III, 1893). 
= Die Reizbarkeit d. Pflanzen 1893 (Særtryk af «Verhandl. d. Gesellsch. deutscher Naturf. 
u. Aerzte», 1893). 
— Ueber Election organischer Nahrstoffe (Jahrbücher für wiss. Botanik, Bd. 28, 1895). 
= Einleitende Betrachtungen zu einer Physiologie des Stoffwechsels und Kraftwechsels in 
der Pflanze (Program; Leipzig 1897). 
1) Af Henslow's Skrifter kan exempelvis anføres «The origin of floral structures», London 1896. 
