382 110 
lil Plantestoffernes kemiske Egenskaber, paa lignende Vis som man maaske kan tænke sig 
Krystalformerne som Udtryk for Stoffernes kemiske Egenskaber. Ved Betragtninger af 
denne Art vil der dog vist neppe forelebig vindes noget nyt Synspunkt til Forstaaelse af 
Livsprocesserne, og vi kunne derfor ikke slutte os til de navnlig af Sachs!) repræsenterede 
Ideer om særlige, formbestemmende Stoffer, f. Ex. de ofte omtalte «blüthenbildende Stoffe», 
hvis hele Existens er i højeste Grad problematisk. 
Derimod kan der ikke vere Tvivl om, at de forskjellige Plantearter have deres, vi 
kunne sige typiske Stofskifte-Karakterer, der selvfolgelig kunne variere mere eller mindre 
sterkt, ligesom alle andre typiske Egenskaber i Organismernes Verden. I hvert Tilfælde 
findes der, som bekjendt, Exempler nok paa Stoffer, karakteristiske for bestemte Arter, 
Slægter eller hojere Grupper, og ligeledes paa karakteristiske Nuancer m. H. til de almin- 
deligste Plantestoffers Kvalitet”). Alle slige Forskjelligheder ere selvfølgelig Udtryk for 
karakteristiske, fint nuancerede Stofskifte-Forlob, der vanskelig kunne tænkes gjennemforte 
uden mangehaande regulerende Virksomheder. Om slige Reguleringer kan der billigvis 
ikke være Tvivl; men det forekommer os dog, at de noget for stiltiende tages for givne, 
medens man netop i nyere Tid ivrigt søger at udforske den formodentlig end mere ind- 
viklede Regulering af Planternes Former”) og indre Bygning”), I saa Henseende benytte 
vi Lejligheden til at betone vor Anskuelse, der tildels allerede fremgaar af Stillingen til 
Sachs” «blüthenbildende» Stoffer, nemlig at Studiet af Udviklings- og Væxtfænomenernes 
Regulering ikke just bør søge Tilknytningspunkter i Betragtning af Stofskiflets grovere 
Træk, saaledes som det hyppigst sker, men at Regulerings-Aarsagerne ligge dybere. Med 
andre Ord, vi se mellem, paa den ene Side, de nævnte Stofskifte-Fænomener og, paa den 
anden Side, Væxt- og Udviklings-Fænomenerne snarere en Parallelitet end en Kausalitet. 
Til denne Opfattelses Begrundelse vil den folgende Afhandling forhaabentlig levere nogle 
nye Momenter; vi onskede dog allerede her at præcisere vor Anskuelse, ud fra hvilken den 
folgende Redegjorelses Tendens lettere vil forstaas. 
Hos hungrende, kun Vand nydende, voxne Pattedyr indtræder efter nogle Dages 
Forløb — hvor Nærings-Tilførselens Indflydelse endnu gjør sig gjældende en tilnærmel- 
1) Sachs: «Stoll u. Form» o.s.y. i Arbeiten d. bot. Inst. Würzburg, Bd. II, S. 452 og 689, sml. ogsaa 
Bd. IU, S. 385 o. fl. andre senere Afhandlinger, særligt i Tidsskriftet «Flora». 
Sml. Kjeldahl: Forhandlinger paa de skand. Naturforskeres Møde i Kbhvn. 1892, 5. 385, endvidere 
Gautier: Du mécanisme de la variation des êtres vivants. («Hommage à M. Chevreul etc.» Paris 
1886, S. 29.) 
Som Exempel paa herhenhorende Værker anføres Vochting: Organbildung im Pflanzenreich. Leipzig 
1878—84, og al vor hjemlige Litteratur, Kolderup Rosenvinge: Om Organdannelse, Kbhvn. 1888. 
Se saaledes Haberlandt: Physiologische Pflanzenanatomie, 2te Aufl. Leipzig 1896, hvor en meget 
omfattende Litteratur findes angivet. 
