394 122 
hævelse efter Ætherisering, f. Ex. hos Pilegrene og visse Fro. Denne Sag, som er 
gjort til Gjenstand for indgaaende Undersogelser, vil i en folgende Afhandling 
nærmere blive belyst. Forst i Sammenhæng hermed ville de Momenter af de her 
foreliggende Forsøg, der berøre Theorierne om Hvilens Natur, blive betragtede. 
Paa dette Sted kun den Bemærkning, at vi ikke kunne slutte os til Müller- 
Thurgau’s Ideer om Hvilens Iværksættelse og Ophævelse. 
10. Derimod have vi adopteret Müller-Thurgau’s Anskuelser om sam- 
tidig Sukker-Dannelse og Sukker-Kondensation hos hvilende Organer; og denne 
Anskuelse have vi udvidet til at omfatte ogsaa modnende Organer, samt til ikke blot 
at gjælde Kulhydraterne; men ogsaa de kvælstofholdige Stoffer, altsaa, om man vil, 
Stofskiftet som Helhed. Det næste Skridt vilde her være at belyse Spirings-Stof- 
skiftet, hvor vi tænke os lignende Forhold, kombinerede med de ved Spirings- 
processens livlige Væxtfænomener givne, forandrede Betingelser. 
11. Vi antage da, at der i det mindste hos modnende og hvilende Organer 
samtidig foregaar paa den ene Side en (stødvis iværksat?) Kondensation af Sukker 
og Amidstoffer, paa den anden Side en stadig Hydrolyse af Polysaccharider og 
Æggehvidestoffer, og at der i disse antagonistiske Processers efter Omstændighederne 
vexlende Intensitet ligge Momenter af stor Betydning for Stofskiftets Regulering. 
Denne Antagelses Rigtighed er dog endnu ikke sikkert bevist. Muligvis bør 
man her kun regne med de paaviste antagonistiske Evner, hvoraf da snart 
den ene, snart dens Modsætning for sig alene bliver virksom, og ikke, som vi 
gjøre, med samtidige (resp. periodisk samtidige) antagonistiske Virksomheder. 
12. Vore theoretiske Anskuelser, som iøvrigt finde Støttepunkter i Morat's 
og Hering's Skrifter, have da væsentlig kun Betydning som Arbejds-Hypotheser, 
der forhaabentlig ikke ville vise sig ufrugtbare. 
Den kgl. Veteriner- og Landbohojskoles plantefysiologiske Laboratorium. April 1897. 
+ 
