89 
som endnu ikke har faaet den definitive Form, bar jeg ikke havt for mig; de er sandsyn- 
ligvis som unge særdeles tynde og skrøbelige!) og af denne Grund sjældne i Museerne. 
Souleyet og andre angiver, at Hyalæa, med Undtagelse af Arterne trispinosa og 
4-dentata, har trelappede Vinger, i Modsætning Lil Cleodora, hvis Vinger kun er 
tolappede. Der er imidlertid intet saadant Modsætningsforhold mellem Cleodora og Hyalæa. 
Derimod er der den Forskjel, at det bageste Fodparti hos Hyalæa (med Undtagelse af de 
to nævnte Arter) er meget bredere end hos Cleodorerne, omtrent saa bredt som Vingerne 
tilsammen; det danner en bred, temmelig smal Bræmme bag ved disse og har næsten ganske 
mistet den karakteristiske Tungeform. Souleyet har nu begaaet den Fejl, at tage Vinklen 
mellem det bageste Fodparti og Vingerne for et hos Cleodorerne manglende Indsnit; i Virke- 
ligheden er Vingerne ogsaa hos Hyalæerne tolappede. — Det bageste Fodparti hos 
H. trispinosa og 4-dentata ligner ganske det tilsvarende hos Cleodora s. str.: det er bredt 
tungeformigt, betydelig smallere, men længere end hos de andre Hyalæer. (Smlgn. Tab. 5.) 
Radula og Kjæber frembyder intet af Interesse: de slutter sig noje til de samme 
Dele hos Cleodora s. str. 
En Gjælle findes hos de fleste Hyaleer, medens den mangler hos alle andre 
Thecosomer. Hos Z. tridentata forholder den sig som følger. Det er en tynd, baandformet 
Membran, der med sin ene Rand er fasthæftet til Kappens indvendige Side (kun fortil til 
hojre er Gjællen fastvoxet med hele Fladen); Fasthæftningslinien er hesteskoformig krummet, 
omfatter den i Kappehulen prominerende Indvoldsmasse saaledes, at Hesteskoens ene Gren 
ligger ved hojre, den anden ved venstre Side af denne og Hesteskoens Krumning bagved 
Indvoldsmassen. Gjællemembranen er besat med Tværfolder, virkelige Foldninger (som paa 
en Pibekrave), der fremkommer derved, at saavel Gjællens frie Rand som Fasthæftnings- 
linien er kortere end den ovrige Del af Membranen. Kun den tilvoxede hojre forreste Del 
af Gjællen har virkelige solide Tværkamme. Hjærtet ligger i den frie Rand af Gjællens 
venstre Del. — En lignende Gjælle har jeg fundet hos H. longirostris, gibbosa, globulosa 
og uncinata, d.v.s. hos alle ret typiske Medlemmer af Hyalæa B (se efterstaaende Oversigt 
over Hyalæa-Arterne); efter Gegenbaurs Figurer og Angivelser ses det ogsaa, at en lignende 
findes hos H. longifilis (Trosch.) (= complanata Geg.); hos H. inflexa (var. lata) er der ogsaa 
staar i et forholdsvis lost Forhold til den levende Organisme, voxe ved Intussusception, ved molekulær 
Indlejring af nye Elementer; det vil sandsynligvis gaa flere som mig: jeg magter ikke at spænde om 
denne Forestilling. Hvad den anden, neppe mindre urimelige, Formodning (Oplesning af en Tvær- 
zone og Indskydning af en ny, bredere Ring) angaar, saa turde den, efter hvad der ovenfor er anfort 
om Muligheden af en fortsat Væxt efter furudgaaet Resorption, næppe behove nogen særlig Tilbage- 
visning. 
Denne Formodning har senere ganske bekræftet sig, idet jeg i en Samling Pteropoder fra Ltnt. 
Chierchia fandt to unge, ikke færdigdannede Exemplarer, det ene af A. 4-dentata, det andet af longi- 
rostris, begge meget tyndskallede 
Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og math. Afd. IV, 1. 12 
