144 
krympet Tilstand, kan trækkes tilbage i en Fordybning ved dens Basis, ja naar Hovedet er 
trukket stærkt ind i Kroppen, endog ganske kan være skjult. 
Kroppen er længere eller kortere, indeholder største Delen af Fordøjelses- og 
Kjønsorganerne etc., som enten fylder den helt (Pneumodermon etc.) eller (Clione, Dexio- 
branchæa) kun har sin Plads i den forreste Del af den, saaledes at det bageste Parti er 
uden Indvolde. Paa Kroppen findes Gjællerne, naar saadanne er tilstede (de mangler 
ganske hos Clione og Euribia). Der optræder hos Gymnosomerne i to forskjellige Gjæller, 
af hvilke den ene kan betegnes som Endegjællen, den anden som Sidegjællen. Den 
væsentligste Del af hin er en hindeagtig Krave, der omgiver Bagenden af Dyret, og fra 
hvilken der radiært (som Straaler fra en Glorie) kan udgaa 4 hindeagtige fremspringende 
Kanter, der løber et kort Stykke opad Dyrets Sider. Sidegjællen er en flad Proces, der 
udspringer fra højre Side, omtrent midt paa Kroppen. Hos Pneumodermon og Spongio- 
branchæa er begge disse Gjæller tilstede, hos Cliopsis kun Endegjællen, hos Dexiobranchæa 
kun Sidegjællen. — Det forekommer mig ikke usandsynligt, at Sidegjællen hos Gymnoso- 
merne svarer til de andre Tectibranchiers Gjælle — der findes paa samme Sted —, medens 
Endegjællen vel maa opfattes som et Organ sui generis. 
Hos Pneumodermon, Spongiobranchæa og Dexiobranchæa findes i Hudens Binde- 
vævslag grenede Pigmentceller; saadanne mangler derimod hos Cliopsis, Clione og Euribia. 
Hos alle Former er Huden forsynet med sækformige Kjertler, som afsondrer en oljeagtig 
Substans. 
En Kappehule mangler ganske. 
Fordøjelsesorganerne, Som ovenfor nævnt har Mundaabningen sin Plads paa 
Dyrets Forende. Det er en median Spalte, som fører ind i en sædvanlig temmelig vid, 
middeldyb (men hos en enkelt Form overordentlig lang) udkrængelig Mundhule, i 
hvilken en Række Organer har deres Sæde. 
Nærmest indenfor Mundaabningen finder man hos Pneumodermon, Spongiobranchæa 
og Dexiobranchæa et større eller mindre Antal Sugeskaale!), der hos de to førstnævnte 
Slægter sidder paa et Par saakaldte Arme, medens vi hos Dexiobranchæa finder tre saadanne 
Arme (eller tre Grupper af Sugeskaale), nemlig en median ventral og en lateral paa hver 
Side. Armene, som snart er kortere, snart længere, kan strækkes ud af Mundaabningen, uden 
at de Dele, som ligger længere tilbage, krænges ud. Hos Clone findes istedenfor Suge- 
kopper 2--3 Par kraftige koniske Vorter (Eschrichts Hovedkegler). Cliopsis og Halopsyche 
mangler tilsvarende Dele. 
1) Angaaende den histologiske Bygning af disse og om deres Virkemaade, se P, Pelseneers ovenfor 
(p. 143) citerede Afhandl. Det af P. anførte Arbejde af Niemice i Recueil zoolog. suisse, hvori 
samme Sugeskaale beskrives, har jeg ikke haft Lejlighed til at se. 
