mest om Dexiobranchæas; men da Formen iøvrigt ingen Tilslutning viser til denne, er det 
vel antageligst, at man i denne Lighed kun bor se en Analogi (Krogsækkenes Korthed staar 
hos Cliopsis aabenbart i nært Forhold til Snablens store Lengde). 
SI. Cliopsis er den mest medusoide, den til del pelagiske Liv nejest tilpassede af 
Gymnosomernes Gruppe. Det er den mest gelatinose og den, hvis Bevægelses - Redskaber 
er svagest udviklede. 
1. Cliopsis Krohnii Tr. 
Cliopsis Krohnü. Troschel, i: Archiv f. Nat., 20. Jahrg. 1. Bd. (1854), p. 222. 
Clio mediterranea. Gegenbaur, Pterop. u. Heterop. (1855), p. 212. 
Tab. 7, Fig. 107. 
Af nærværende Årt foreligger 1 Exemplar fra Messina, indsamlet af Prof. Leche, 
101/2mm Jangt (godt udstrakt) samt 2 Exemplarer fra Neapel, af hvilke det største (se Fig. 
107) er 17'/o™™; det mindre, som er stærkt kontraheret, vilde i udstrakt Tilstand vistnok 
maale lidt mere end Exemplaret fra Messina. 
Paa begge Exemplarerne fra Neapel er Gjællen tydelig, særdeles tydelig paa det 
største. Saa vel den kransformige Del som de fire Radier er lave, tynde, membranose 
opstaaende Kanter. Mindre tydelig er den hos Exemplaret fra Messina, som endnu havde 
Spor af den bageste Fimrekrans; hos dette er de radiære Dele af Gjællen næppe til at 
skjelne. — Radula har jeg kun undersøgt hos det mindre neapolitanske Exemplar; Formlen 
var 6.1.6; den yderste Sidetand betydelig mindre end de andre (Troschel angiver Formlen 
4.1.4). — Det indtrukne Snabelrør, hvis forreste Ende (smlgn. Troschels citerede Figur) 
er flere Gange saa bred som den øvrige Del, er paa samme Exemplar (der i udstrakt Til- 
stand vil have maalt omtr. 127%) 39™™ Jangt. 
Arten er kun kjendt fra Middelhavet. 
Af denne Art har jeg undersøgt en 2™ lang Larve fra Messina. De to bageste 
Fimrekranse var kraftige, den forreste som hos andre Gymnosom-Larver delt i smaa Afsnit. 
Foden ligner ganske den voxne Cliopsis'; Vingerne smaa, uden nogensomhelst Forbindelse 
med Foden. Hovedet lille. Snabelen forholdsvis omtrent lige saa lang som hos den voxne. 
Radula ligner dennes, men der er kun 3—4 Sidetænder paa hver Side tilstede; Kjæbe og 
Krogsække slutter sig ligeledes til de tilsvarende Dele hos det udviklede Dyr. 
2. Cliopsis grandis n. sp 
Der forelaa 1 Exemplar fra 2°4* NBr. 106° 50‘ ØL. (30% langt) samt 3 fra 3° 30‘ NBr. 
107° OL. (omtr. 20mm), alle tagne af Kapt. Andréa 1869. 
Denne Art er nær beslægtet med foregaaende. Den adskiller sig ved folgende 
Punkter. Gjællen er langt kraftigere. De membranose opstaaende Kanter, som danner 
den, er tykkere; den frie Rand af dem er lige (ikke foldet) men den øvrige Del foldet som 
en Pibekrave (hertil intet Spor hos foregaaende). — De to læbeagtige Dele af Foden og 
