Indledning. 
Saavidt vides, foreligger der ikke andre Undersøgelser") over Lyssansen efter Middelgrada- 
tionernes Metode end det ene Arbejde af Delboeuf, i hvilket Metodens Mulighed for 
første Gang er paavist?). Ved disse Forsøg konstaterer Delboeuf som bekendt Gyldig- 
heden af den Weberske Lov indenfor temmelig vide Grænser”). Men da nu Aubert ved 
Anvendelsen af de netop mærkelige Forskelles Metode har paavist, at den Weberske Lov 
strængt taget slet ikke gælder for Lyssansen, saa opstaar naturlig det Spørgsmaal, om 
disse afvigende Resultater ikke kunne forklares ved de anvendte Metoders Forskellighed. 
Og da særlig den Delboeufske Metodes praktiske Brugbarhed og Nøjagtighed, som alt sagt, 
endnu ikke er undersøgt, saa ligger det nær at underkaste den en kritisk Prøve. Efter 
Hr. Prof. Wundts Opfordring overtog jeg derfor i Efteraaret 1885 Ledelsen af en Række 
Undersøgelser i hans psykofysiske Laboratorium med det Formaal: at bestemme Brugbar- 
heden af Middelgradationernes Metode for Lyssansens Vedkommende. 
Strax ved de indledende Forsøg viste det sig, at den af Delboeuf trufne Forsøgs- 
anordning umulig kunde give nøjagtige Resultater. Naar man nemlig, som Delboeuf har 
gjort det, fremstiller de tre Flader, hvis Lysninger skal sammenlignes, som tre umiddel- 
bart til hinanden grænsende koncentriske Ringe, saa opstaar der ved Berøringslinjerne en 
meget stærk successiv-simultan Kontrast. Man ser som Foige deraf ikke tre men sex til 
otte Ringe af forskellig Lysning. Denne Ulempe lod sig muligvis overvinde ved at tage de 
tre oprindelige Ringes Brede tilstrækkelig stor. Men ved en Brede af 5 cm. for hver Ring, 
hvilket var den største Brede, som vore Rotalionsapparaters Form tillod os at prøve, var 
det os endnu umuligt at vurdere med Sikkerhed, naar Jagttageren havde en Afstand af 
c. 2 m. fra Apparatet. Der dannede sig da kun en ganske smal, tilsyneladende kontrastfri 
Ring, der adskilte Grænsekontrastringene fra hinanden, idet disses Brede omtrent var 2 cm. 
Gaar man nu ud fra, at Grænsekontrasten har en saadan Udstrækning, at den ses under 
1) Bretons Forsøg maa snarere kaldes en Demonstration af Metoden end en Undersøgelse. Jvf. Müller: 
Zur Grundlegung der Psychophysik pag. 164. 
2) Etude psychophysique, Bruxelles 1873. 
3) Anf. Skrift pag. 46. 
