240 8 
til sin Side fra Symetrilinjen (den vinkelrette Linje paa den midterste Skive i dennes 
Centrum), idet dog Afstanden fra Skivernes Plan forbliver uforandret, saa formindskes Be- 
lysningen paa den midterste Skive, medens den voxer for de to andres Vedkommende, og 
der maa altsaa kunne findes en Stilling, hvor alle tre Skiver ere lige stærkt belyste. Et 
Forsøg paa at løse Problemet ad theoretisk Vej mislykkedes for saa vidt, som man ved at 
tage Hensyn baade til Lampernes Afstande og Lysets Indfaldsvinkler kommer til en saa 
kompliceret Ligning, at det vilde koste mere Arbejde at løse den, end Sagen er værd. Med 
en for det praktiske Behov tilstrækkelig Nøjagtighed lader Lampernes Stilling sig finde 
rent experimentalt. De tre Skiver stilles nøjagtig paa samme Gradantal og sættes i Rota- 
tion; ud fra Midtstillingen forskydes Lamperne såa hver til sin Side, indtil en Forskel 
mellem de tre Skiver ikke længer kan iagttages. Dette indtraf ved en Afstand af 55 cm. 
fra Symmetrilinjen, og denne Stilling beholdt Lamperne derfor ved alle Forsøg med tre 
Skiver. — Det behøver iøvrigt ikke nærmere Omtale, at Lamperne vare omgivne med en 
Kappe af sort Papir, der holdt alt generende Lys borte fra lagttageren, hvis Plads var 
umiddelbart bag Lamperne. 
Inden vi nu gaa over til en nærmere Omtale af selve Forsøgene, skal jeg blot be- 
mærke, at samtlige i det følgende anførte Forsøg ere anstillede i Forening med Hr. Mag. 
H. Neiglick fra Helsingfors, og det skyldes væsenlig hans Ihærdighed og den Beredvillighed, 
hvormed han stillede sin Tid til Disposilion, at det overhovedet lykkedes mig at føre Under- 
søgelserne igennem. 
Foreløbige Forsøgsresultater. 
Det første Maal for vore Undersøgelser var at bestemme de tidslige og rumlige 
Forholds Betydning for Metoden. — Hvad de første angaa, er Sagen følgende. Da Opgaven 
er at finde den Størrelse af den variable Skives hvide Sektor, ved hvilken Skivens Lysning 
for det subjektive Skøn ligger midt imellem en lys og en mørk Skives, saa bliver der ved 
en rationel Bestemmelse af denne Størrelse to Veje at gaa. Man kan enten begynde med 
at indstille saa lille en Sektor, at Skiven afgjort er for mørk, og nu langsomt forøge dens 
Lysning indtil det Punkt, hvor den større Lighed med den mørke Skive er forsvunden, og 
hvor man altsaa har en nedre Grænse for Midten; idet man nu gaar videre, finder man 
en øvre Grænse for Midten dér, hvor Skiven begynder at blive for lys. Eller ogsaa kan 
man gaa den modsatte Vej, idet den variable Skive til at begynde med er afgjort for lys. 
Det ligger nu i Sagens egen Natur, at man ad disse to Veje, af hvilke vi ville kalde den 
første den opadgaaende 4, den sidste den nedadgaaende 4, ikke nødvendigvis maa komme 
til samme Resultat. For ikke at indføre en Fejl, maa man altsaa stadig gaa begge Veje 
og betragte Middeltallet af de saaledes fundne Værdier som den rette. Ved alle vore 
Forsøg have vi, for saa vidt mulig at eliminere Tilfældigheder, altid gjort Bestemmelsen to 
