kunde man altsaa ved Forsøg finde Størrelsen af den hvide Sektor, ved hvilken Skive og 
Baggrund smæltede sammen. For at udelukke alle Kilder til Fejl udførtes dette systematisk, 
ved op- og nedadgaaende Rækker, og Middeltallet af de saaledes fundne Værdier blev taget 
som det rette. Nedenstaaende anfører jeg disse Middeltal tillige med de deraf beregnede 
Lysninger med sort som Enhed, Da vi nemlig ikke direkte kunne operere med de fundne 
Gradstørrelser, fordi der maa tages Hensyn til, at sort ogsaa reflekterer noget Lys, saa vil 
jeg her og i det følgende strax angive de af Lig. I beregnede Lysninger. Hvor der altsaa 
ikke udtrykkelig er Tale om Gradantal, men kun angivet rene Tal, der betegne disse Lys- 
ningen bestemt som: 
ære 68a + 360— a 
mays 360 
hvor a er den hvide Sektors Gradantal. For de 12 Baggrunde have vi fundet folgende Verdier: 
Tasez VII. 
Es ONE SDS 100) VII. 130° 7 + 230° S = 25,19. 
IE lee — MONTE VIII. 166° 7 + 194° S = 31,89. 
II. 27 ° H-+ 333 °S — 6,03. IX. 204° H+ 156° S = 38,97. 
iv. 40 ° H-+ 320 ° S — 844. X. 253° H-+ 107° S — 48,09. 
Wel be SES (Sh Ss (I Te XI. 300° H+ 60° S = 56,83. 
Vie NU SEE FS 2541252073: XII. 360° H+ 0? S = 68,00. 
Vende vi os nu til selve Kontrastforsøgene, saa bliver her endnu blot nogle Enkelt- 
heder at omtale, da vi ovenfor have gjort Rede for Forsøgsanordningen. Naturligvis maatte 
vi her gaa systematisk til Verks, da den fuldstændige Lighed mellem de to Skiver, der 
skulle sammenlignes, ikke indtræffer ved et enkelt bestemt Gradantal, men paa Grund af 
det subjektive Skøns Usikkerhed altid falder indenfor visse Grænser, som kunne variere 
lidt i de forskellige Forsøg. Desværre tillod den korte Tid os ikke at anstille saa mange 
Forsøgsrækker til Bestemmelsen af hver enkelt Størrelse, som en Elimination af alle Fejl 
gjorde strængt nødvendig. Det er utvivlsomt, at et større Antal Forsøg paa enkelte Steder 
havde givet mere overensstemmende Værdier. Men det var fra Begyndelsen kun vor Hen- 
sigt at undersøge Kontrastens Størrelse i saa mange Tilfælde som muligt, for at skaffe os 
et Overblik over dens almindelige Love, og denne Opgave lod sig naturligvis løse uden 
absolut nøjagtige Værdier. Først senere viste det sig af andre Grunde ønskeligt at faa 
nøjagtigere Bestemmelser, men da var Tiden allerede saa fremrykket, at det ikke kunde 
opnaas. De følgende Udviklinger ville imidlertid vise, at der ikke ligger særlig Vægt herpaa. 
Det mærkeligste Resultat, som vore Kontrastforsøg have givet, forekommer mig at 
være dette, at der mellem Hr. Neiglick og mig ikke viste sig det mindste Spor af individuelle 
Differenser. I Begyndelsen, da vi endnu vare noget uøvede i Vurderingen af Lighed og 
