25 289 
EEE 
| 
3 = | = | Brusket Apophysis | \ = Brusket Apophysis 
a Er LES CARE VOUS _| + 
SER FI ER ER Rte) : 
SE | » Seal’ 18 fi = 8 5 S 
ee.) eee ag 
Stal se ZONE N igor ae RE 5 = es 
war Ea | | a | 
| | 
|| | 
30 0,6 1,4 | Dit lly age Oia he 1,6 | 2 
37 Dana Alle EN 2 12 1s | 45 
45 97 | 95 1,5 6,7 2 1,7 is || BE 
55 3,7 3 2 8,7 3,5 1,2 2 New eee 
60 | 4,5 2,8 2,2 9,5 4 2,3 2,2 8,5 
83 | 9,5 3,5 2,3 15,3 9 2 2,5 13,5 
93 9,3 24 | Is | 13,5 9 1 1 11 
108 10 GES 20 GE 9 2,5 2,5 14 
120 12,2 23 | 2 | 165 | 11% 2 1,8 15 
150 Tant | 88 2 | 23 16 2 2,5 20,5 
200° || 30%) | 5 2 | 37 25 3 3 31 
294 an aan] 22 3,5] 23 | 28,5 
Bos NBA lye ai Bye tess 28 2 3 33 
300 || 35,5 6 3,5 45 32,5 3,5 4 40 
350 41 6,5 2,5 | 50 37 3 4 44 
400 48 6 471198 42 4 5 51 
je Ulna. Radius. ; 
Capitulum radii, uagtet Olecranon endnu fuldstændigt kun var Brusk; Forbeningen i Radius 
ragede hos Fostre paa 224, 350 og 400%" jm" lengere ned end Ulnas. Hos et Foster 
paa 300™" begyndte Ulna at forbenes opad i Retning af Olecranons bageste Flade.  Capi- 
tulum radii var tydeligt udviklet som Brusk hos et Foster paa 224”®, Tuberositas radii 
kun svagt forbenet hos et Foster paa A00"m; Processus styloideus uln var næsten ikke 
dannet hos samme Foster; Forbeningen i Radius havde nedentil et rundt og ikke noget 
firekantet Gjennemsnit. 
Ulnas Forbening er, som man kan see af Tabellen, overalt længere end den i 
Radius; Forskjellen bliver stadigt storre med Fostrets tiltagende Alder, saa at den hos et 
Foster paa 400mm var 6", Opadstigningen af Ulnas Forbening er betinget af Forbeningen 
i den opadstigende Olecranon, og der er overhovedet i Ulna en større Tilboielighed til at 
forbenes opad, i Radius nedad. Ulnas Bruskmasse er stadigt størst i den øverste Ende, 
i Radius derimod er Bruskmassen omtrent lige stor i begge Ender, men med tillagende 
Alder bliver Bruskmassen størst i den nederste Ende. 
Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk, og math. Afd. IV. 3. 37 
