33 297 
bredest paa forste og femte Finger. Der syntes at være en Forbening i det indvendige Os 
sesamoideum hallueis. 
Patella forbenes længe efter Fodselen. Den bruskede Patella havde en Heide og 
Brede af I"® hos et Foster paa 30", af 1""3 hos et Foster paa 55", af 2™™ hos et Foster 
paa 93%, af 3% hos et Foster paa 120", af 5™™ hos et Foster paa 200", en Heide af 
8" og Brede af 9™™5 hos et Foster paa 300%", en Heide af 12%" og Brede af 13°" hos 
el Foster paa 400%. 
Broca har fundet, at Foramen nutritium under Væxten stiger i Veiret paa Femur, 
sænker sig paa Humerus og ikke varierer synderligt paa Tibia. Ollier har bekræftet disse 
lagttagelser ved direkte Forseg paa Dyr, paa hvis Ben der indsattes Stifter i afmaalte 
Afstande, og jeg kan ligeledes bekræfte dem for Fostrets Vedkommende for Fodselen. 
Medens Foramen nutritium paa Humerus hos et Foster paa 150" havde sin Plads omtrent 
paa Grændsen af den øverste Trediedel af Forbeningen, flyttede det sig efterhaanden saa- 
ledes, at det hos et Foster paa 400"" fandtes noget ovenfor den nederste. Trediedel. Og 
medens Foramen nutritium paa Femur hos et Foster paa 150"" fandtes noget ovenfor 
Grændsen af den nederste Trediedel, var det hos et Foster paa 400" beliggende omtrent 
midtveis paa Forbeningen. Paa Armen og Underarmen have Foramina nutritia en Retning 
mod Albuledet, paa Laaret og Skinnebenet divergere de fra Knæledet. 
Ikke altid ere de Ben, som forbenes tidligst, længst fremme under Udviklingen. 
Clavicula hører til de tidligst forbenende Ben, men senere gaaer Forbeningen langsommere 
for sig. Femur forbenes sildigere end Humerus, men under Udviklingen gaaer Forbeningen 
hurtigere frem i Femur. At dømme efter Forbeningernes Størrelse begynder Forbeningen 
lidligere i Over- end i Underextremiteterne, men Tarsus (Talus og Calcaneus) forbenes før 
Carpus. Af Phalanges forbenes den tredie først, uagtet den er mindre end anden og første 
Phalanx. 
Forskjellighederne i Forbeningen give sig ogsaa tilkjende i hele Extremiletens 
forskjellige Længde i Forhold til hele Fostrets Længde, saaledes som man kan see af den 
følgende Tabel. Overextremitetens Længde er maalt fra Caput humeri til Fingerspidserne, 
Underextremitetens -fra Caput femoris til Taaspidserne, idet Foden er udstrakt. I den 
tidligste Tid hos Fostre paa 30 til 60" er hele Overextremiteten noget længere end hele 
Underextremiteten, dog er Forskjellen ikke betydelig; men fra denne Grændse af faaer 
Underextremiteten Overvægt i Længde, og Forskjellen stiger med tiltagende Alder, saa at 
Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. og mathem. Afd, IV, 3. 38 
