som bagtil har Ledfladen for Supraclaviculare (25) (allsaa for Skulderbæltet) og fortil bærer en 
Del af Ledfladen for Z/yomandibulare (1), medens denne Ledflade for øvrigt mest dannes af 
Grænseterritoriet mellem Fjældbenene (8) og de med Issebenene forbundne Bagpandeben. 
De spidse tagdannede Knogler, hvis Spidser lobe ud i en lille tre- eller tvedelt Torn, ere 
nemlig aabenbart Issebenene (Partetalia) (4) i Forbindelse med Bagpandebenene (9), 
hvilke sidste jeg ellers ikke har været i Stand til at udpege som særskilte Knogler. Mellem 
dem dannes Bunden i Indsænkningen af det anselige, dybt udhulede /nterparietale (10), hvis 
større Hoveddel med en i fire Stykker brudt Linie grænser op til Issebenene og Ydernakke- 
benene, medens dets smallere forreste Stykke fortsætter sig ud i den Bro, som i Midtlinien 
og for oven forbinder det egentlige Kranium med det bruskede Rostralparti. Sidebroerne 
mellem dette og Issebenene dækkes af de sammentrykte Pandeben (15), der fortil brede sig 
ud over Rostralbrusken, men de dannes selv væsentlig af Kilebensvingerne (11) (Alisphe- 
noidea). 1 Rostralbruskens forreste Sidedele have Forpandebenene (14) med Ledfladerne 
for Ganebenene deres Plads, medens Plovbenets (12) tynde Plade beklæder den underneden 
og, ligesom hos Lophius, folder sig op over dens lige afskaarne Forrand, umiddelbart 
under det her som en lav, men bred Benplade, paa Snudedelens Forflade, mellem begg 
Forpandebenene, optrædende Siben (Zihmoideum) (13). En Forbening i den bagre Del 
af den Bruskstamme, som fra Snudebrusken strækker sig bagud hen over Parasphenoideum 
og taber sig i dennes Indre, maa uden Tvivl betegnes som det egentlige Kileben eller 
Emtosphenoideum. 
Kjævepartierne, Ophængningsbuen og de dertil knyttede Knoglegrupper 
(Tungebensbuen, Gjæltelaagsbenene og Gjællebuerne m. m.) frembyde ikke større Forskjellig- 
heder fra Ceratias. Mellemkjæve-, Overkjæve- og Ganevingebenene have en smækrere, 
mere langstrakt Form end hos den nævnte Slægt; Mellemkjævebenene (18) have kun én 
kort, kløvet, opstigende Apofyse, hvorimod Overkjævebenene (17) — der ere tandløse 
foruden det egentlige «Hoved», med Ledflade for Ganebenet, har en 
ligesom Ganebenene 
anselig, indad mod Midtlinien rettet Apofyse, hvilke Udvæxter berøre hinanden i Midtlinien, bag 
Mellemkjævebenenes Apofyser, foran og under Hovedskallens Snudedel. Vinge-Ganebuen 
(14, 15) er ved fast Led forbunden med denne Del af Hovedskallen fortil og er ligeledes 
bagtil i fast Forbindelse med Ophængningsbuen (7, 6), om end her mest ved hindede eller 
bruskede Dele. Underkjævens Form er — ligesom dens enkelte Knoglers — i alt væsent- 
ligt som hos Ceratias. — Ophængningsbuen har en forholdsvis betydelig Længde eller 
Højde; denne er lig med hele Hovedskallens Længde fra Nakke til Mellemkjæve. Ayoman- 
dibulare (1) er, som ovenfor bemærket, indleddet paa to Steder af Bagkraniets Sidevægge 
og bærer bagpaa, fæstet til en Ledflade tæt ved, hvor det støder op til Præoperculare (5), 
et Operculare (2), der har en lignende Form som hos Ceratias: smækkert, prismatisk, med 
en krum, bag ud og ned ad rettet Apofyse, som dog er forholdsvis længere end hos den 
