5 447 
venstre Kant stoltende det endnu lille Skud Il, af hvilket blot et lille Blad er udviklet; 
Hovedskuddet ender derpaa med en mellem Bladene 10 og 11 indesluttet Blomst. 
De ovrige Figurer (XVI, 6, 8, 9) ville let forstaas efter dette af Fig. { givne Skema; 
det kan bemærkes, at i Fig. 6 ses en lignende Aarsskuddannelse: Blad 6 og 7 ere for- 
modentlig de sidste paa det nederste Aarsskud, og de ere ditheciske (stottende henholdsvis 
Skuddene g og 9°); derefter begynder det nye Aarsskud med Blad 8, der er mindre end 
de foregaaende, og dette Aarsskud fortsætter med skudlose Blade indtil Blad 21, der støtter 
et kraftig udviklet Sideskud, hvorpaa Hovedskuddet selv ender med en (affalden) Blomst. 
Forgreningen er altsaa ganske som hos de tidligere studerede Arter: Side- 
skuddene skydes paa det stærkt dorsiventrale Skud helt ud af Bladaxelen, hen til Bladets 
opad og ved Drejningen udad vendte Kant, og fremkomme her i en af dette dannet, med 
en særlig Stipel dækket Grube — «Knopskeden» — medens der for øvrigt hos alle Blade 
findes en lignende og ligeledes med Stipel forsynet Grube paa den mod Skuddets Midtlinie 
vendende Kant af Bladet. Dette Forhold er fremstillet tydeligere i XVI, Fig. 4; Blad 1 
har blot denne sidste Stipel og Grube; Blad 2 derimod er «dithecisk», d.e. har ved si 
hin anden Grube og Stipel, der værner om Sideskuddet, foruden den sædvanlige indad- 
vendte, der omslutter Basis af Blad 3 og desuden helt det følgende Blad 4, hvilket skinner 
gjennem Skedens Væg, samt de derpaa folgende Bladanlæg. Ligesaa skal Fig. 5 tjene til 
at oplyse disse Forhold; det fremviser Knopskeden med Stipel st af et Blad; i Bunden af 
Skeden ses det unge Skud, g, som allerede har anlagt to Blade, f", det første, der som 
ellers vender udad, og f*, det næste. Allerede denne Figur viser det ogsaa tidligere paa- 
pegede ejendommelige Forhold, at der næppe kan tales om nogen særlig Stængelspids; 
hvert Blad opstaar paa den skraanende Forside af det nærmest foregaaende, og naar det 
har naaet en vis Størrelse og har faaet Form som en lille kegleformet Vorte, opstaar der 
et nyt Blad paa dets Forside, altsaa vendende hen mod dets Forgænger. Disse Forhold 
ere yderligere illustrerede af XVI, Fig. 2 og 3, et og samme Skuds Ende fra to modsatte 
Sider; Fig. 3 viser det fra Rygsiden (den opad vendte Side, den samme som ses i Fig, 4); 
Stiplen, st, hører til Blad 1 og skjuler til Dels det følgende Blad 2 og helt det derpaa 
allerede anlagte Blad 3, hvilke derimod ses paa Fig. 2, der er Skuddet set fra Bugsiden. 
Om Modsætningen mellem et Skuds Ryg- og Bugside vil Fig. 1A og IB oplyse; 
ses Skuddet fra Bugsiden (B), træde Stiplerne knap frem, og de ditheciske Blade vende hele 
deres Rygside mod Beskueren; 4 er netop et dithecisk Blad, der ved den venstre Kant 
stotter Skud II med Bladene m, n, 0; ses Skuddet fra Rygsiden (XVI, I A, 4, og andre), træde 
Stiplerne derimod frem i hele deres Størrelse som smaa Flige, der fra en bred Grund ere 
jævnt og stærkt tilspidsede, og de dilheciske Blade ses fra Bugsiden, vendende denne 
mod Beskueren, og staa ofte tilsyneladende endestillede paa Stænglerne med en Stipel og 
en Skede vendt til hver Side (se f. Ex. de med ” mærkede Blade i XVI, 6, 7, 8). 
