7 449 
Diagrammet er som sædvanligt; Stovdragerne staa paa den nedadvendte Side, og 
Arrene ere i Knoppen bøjede hen mod dem. Blomstens Dele ses af XVII, 6—8; Arrene 
ere svagt papillese og udelte. Stoydragerne 2 monadelfiske og med 2 linieformede «squa- 
mule» («Perigonskel») ved Basis og I mellem de to Stovtraade. Pollenkornene ere kugle- 
runde, fintprikkede, men forenede parvist, sjældent 4 sammen (Fig. 9). Under Blomstringen 
strækkes Stovtraadene betydelig. I Antherernes Vægge er der som sædvanlig fibrose Geller. 
Frugtknuden er ellipsoidisk, glat, men ved Indterring og naar den er udviklet til moden 
Frugt, komme 8 kraftige, flade Ribber til Syne, hvoraf de to, nemlig de ved Opspringnings- 
sommen liggende, brede og dobbelte (XVII, 3, 4); den ene, større Klap af den mat brune 
Kapsel bliver staaende (Fig. 2). 1 Frugtknudens Væg er der de sædvanlige omtrent 5 Lag: 
inderst horisontalt strakte, lykvæggede Geller; det næstinderste Lags Celler krydses med 
dette under rette Vinkler og blive ligeledes stærkt fortykkede; udenfor disse to er der 
Parenkym undtagen der, hvor Sklerenkymstrengene findes (XVII, 5). Den umodne Frugt 
er c. 2 Mm. lang, c. 11/4 Mm. bred. 
Kiseldannelser findes meget rigelig i denne Art, og ikke blot i Gellerummene, 
mere eller mindre udfyldende disse og med lignende Former, som afbildet tidligere for 
andre Arter, men tillige i Væggene. XVII, Fig. 14 er et Billede af Overfladen af et 
Skud, hvor de laterale Vægge ses opsvulmede; jeg anlager, at dette er det forste Stadium 
i Udviklingen; Fig. 12 viser ligeledes nogle Overhudsceller, hvor der især noget nede i 
Sidevæggene findes sterke Opsvulmninger; derimod ligge de som Intercellulærer sig visende 
Dannelser højere, i selve Ydervæggenes Niveau. XVII, 11 viser ved svagere Forstorrelse 
en Overhud med Kiseldannelser i Sidevæggene; tillige ses under disse Væggene af det 
næste Lag (punkterede); Kisellegemerne ligge ogsaa over Sidevægge af dette Lag. Fig. 13 
fremstiller helt uddannede Kisellegemer efter Overhudens Kogning med Kali; de findes blot 
i Sideveggene, men ere mere eller mindre forgrenede og i Midten porøse (ligesom i Fig. 11); 
Fig. 15 viser isolerede Kisellegemer, det til venstre set udenfra, saa at de lave, afrundede 
Arme træde tydelig frem, det til højre i optisk Længdesnit, hvorved den porøse Struktur 
træder frem. Saadanne i Væggene uddannede Kisellegemer findes ogsaa hos Tristicha 
hypnoides; Cario har afbildet og omtalt dem (Botanische Zeitung 1881), men han har helt 
misforstaaet deres Oprindelse, idet han tror dem dannede i Cellerummene. 
Nærmere om disse Kisellegemer hos Podostemaceer i det hele kan forhaabentlig 
imødeses fra anden Haand. 3 
