dE 453 
mig muligt at finde Anledningen til disse Forskjelligheder; de synes ikke at have noget 
med Aarsskuddannelsen at gjore. En saadan synes derimod undertiden antydet i Skuddenes 
Farve. Bladene kunne blive indtil 3 Cm. lange. 
Hvert Blad har en intrapetiolær Stipel, der strækker sig om til ogsaa 
Skuddets Underside, og som i Begyndelsen er hel og ligulaagtig fremspringende fra Blad- 
grunden, men snart spaltes paa forskjellig Vis i den øvre, noget tynde Del; se XVIII, Fig. 9 
(hvor Stiplen paa det nederste Blad, a, er ødelagt; paa det næste, 6, bøjet tilbage; paa det 
tredje, c, endnu trykt op til Stænglen, men allerede spaltet); Fig. 10 (en Stipel, set udenfra); 
Fig. 11 (Grunden af en Bladstilk med Stiplen, set fra Siden); Fig. 13 (de endnu uspaltede 
Stipler slutte op til Stænglen). I Fig.8 er afbildet et ganske ungt Blad, hvis Stipel ses 
ved st. 
De ditheciske Blade have to ensdanuede Stipular-Skeder, og ere i det hele omtrent 
ens paa Skuddets Over- og Underside, paa den første er Bladgrunden lidt smallere. 
Bladstilken er kun kort (indtil 5 Mm.), omtrent 2—3 Gange saa lang som 
Stipeldelen. + i 
Bladpladen paa det helt udviklede Blad synes dikotomisk delt gjentagne (i det 
mindste indtil 5) Gange i traadfine Flige, der ere mere eller mindre krummede og bugtede. 
Paa enkelte Exemplarer blive Afsnittene fladere og bredere, saa at Arten muligvis kan ud- 
vikle sig stærkere i denne Retning, og Exemplarer findes, som have smalt baandformede 
Afsnit. Ved stærk Forstørrelse vise de yderste Spidser sig svagt rendede. Jeg har ikke 
fundet Haardannelser paa dem. Imidlertid vil Undersøgelsen af de unge Blade lære, at Blad- 
afsnittene ligesom hos de hidtil studerede Podostemaceer staa fjerformig alternerende 
og anlægges i opstigende Følge; paa Afsnittene af Iste Orden fremkomme paa samme 
Maade Afsnit af 2den Orden, alternerende og opstigende paa Primærafsnittenes indad 
(opad) vendte Side, og paa disse andre. Tav. XIX, Fig. 1—4 vise dette; Fig. 1 er et fra 
Siden set ungt Blad; den nederste Del er ikke afbildet; det nederste synlige Afsnit er B, 
som alt har dannet: sekundære; det næste Afsnit er C, ligeledes med flere sekundære; 
dernæst kommer D med et sekundært, hvis Plads er ved dets akroskopiske Kant; efter 
dette følge Æ, F, G, H; Spidsen er mærket med Stjærne. Fig. 2 viser Spidsen af et Blad 
set forfra; Afsnittene følge i Bogstavorden. Fig. 3 er den yngste Dannelse paa en Stængel- 
spids; F er Spidsen af det yngste Blad; V en Udbugtning paa dette, der vistnok rettere 
betegnes som Anlægget til det næste Blad end som Stængelspids. Det ene Blad synes 
allevegne ligesom at skydes ud af Basis af det andet. Fig.4 viser endelig et helt ungt 
Blad ved svagere Forstorrelse, set fra Siden; ved st er Sliplen, der allerede er tvedelt. 
Afsnittene ere i Bogstavernes Ordensfolge A—G, der tillige ere fremstillede udbredte, sete 
fra Indersiden (Oversiden), til højre og til venstre; af disse er G udelt; F har I Sekundær- 
flig, mærket 1, nær ved den basiskope Kant; Æ bar foruden 1 tillige Sekundærfligen 2; 
56" 
