17 459 
randenes Opadrulning mod Oversiden blive mere eller mindre rendede, især mod den ofte 
noget bredere Spids (XX, 12, 13, 27—29). Her kunne de ogsaa være noget snoede 
(XX, 13). De kraftigste Blade, som jeg har set, havde 3 Sideflige, og paa enkelte var 
endog en af disse selv forsynet med en Flig. Bladrandene ere navnlig i Bladets nedre Del 
under Lupen fint tandede, hidrørende fra fremragende, med Kisel fyldte Celler (Fig. 27, 29). 
I den mod Moderaxen vendte Kant findes forneden en Skede, der paa den mod 
Skuddets Overside vendende Side er forsynet med en tandformet, ofte langt tilspidset, 
Stipulardannelse (XX, 13, 27); naar Bladet bliver dilhecisk, er den nye, Knoppen 
støttende Skede som sædvanlig anbragt ved den anden, udad vendte Kant og er noget lavere 
stillet end den sædvanlige Skede, hvilket især træder frem i Stipeldannelsen (XX, 29). 
Forgreningen gaar aldeles ind under den i det hele hidtil paaviste Type. 
Exempelvis kan dette illustreres af XX, 100g 12. I Fig. 10 ses den nedre Del af Stænglen 
blottet for Blade, besat med Ar; det første ikke affaldne Blad er mærket 1; efter dette 
følge Blad 2 (dithecisk), 3 (dithecisk), 4 (dithecisk), 5, 6 og 7, mellem hvilke to sidste Blade 
den endestillede Blomst ses; det Skud, der støttes af Blad 2, har de to Løvblade a«—ß; 
det til Blad 3 hørende er kraftigere og bærer Bladene a, 6, c og d; det til Blad 4 hørende 
bærer Bladene m, n og o. Fig. 12 vil let forstaaes efter samme Skema; Blad I og 2 paa 
Hovedaxen ere knopløse, Blad 3 og 4 ditheciske; de to Sideskud have henholdsvis det 
første Bladene a og 6, det sidste blot Blad m. Det sidst dannede Sideskud bestaar altsaa 
af Blomsten og et eneste, mod den notoskope Sidekant og bort fra Moderskuddets Median- 
plan vendt Løvblad. 
Blomstens Stilling og Diagram er det sædvanlige. Perigonskællene ere linje- 
dannede; de basale naa ikke til Spidsen af Frugtknuden. Mellem de to Støvdragere findes 
et lignende, men kortere. Der er 2 i eet Knippe forenede Støvdragere; paa Exemplarer 
fra Glaziou (fra 6 Juni 1881) fandtes Støvtraadene megel brede; Anthererne ere befæstede 
ved deres Grund, i øvrigt af sædvanlig Form, med fibrøse Celler i Væggene (XX, 19). Pollen- 
kornene ere forenede parvist; det enkelte Korn stærkt udbugtet paa tre Sider, som ere fint 
kornede, medens de mellemliggende brede og lave Furer ere glatte (XX, 22, 23, der er set i 
Længdesnit). Ved Spiringen kan der dannes et Pollenrør fra hvert Korn (XX, 24, 25); 
disse lægge sig udvendig paa Arhaarene. 
Den ellipsoidiske, blegbrune Frugtknude er glat og bærer to i 3—5 Grene omtrent 
haandformig delte og meget langt papilløse, næsten haarede Ar (XX, 17, 18, 21). Ar- 
papillernes Former ses ogsaa af Fig. 24, 25.  Frugtknudens Væg er aldeles nervelos 
(XX, 20); indvendig er der et Lag af horisontale, lange, brune, tykvæggede Celler; udenfor 
dette følger et Lag af lignende lodrette, hvorpaa følge 3 Lag Parenkymceller (XX, 11); det 
nestinderste Lags Geller ere væsentlig dog blot fortykkede paa den indad vendte Side. Det 
ene Frugtknuderum er ikke lidet mindre end det andet (XX, 20). Gamle frugtbærende 
Vidensk. Selsk, Skr., 6. Række, naturvidensk. og mathem. Afd. IV. 8. 57 
