468 26 
heller ikke været saa heldig at finde Rodspidser. Rodens Bygning er som ellers: Gentral- 
cylinderen har to Vedstrenge omgivne af floematisk Ledningsvæv navnlig paa Oversiden, 
hvor den hele Cylinder især værnes af Kollenkym (Fig. 2). I øvrigt er Roden bygget af 
store tyndvæggede Geller uden Intercellular-Rum. Paa ældre Exemplarer er det i Alminde- 
lighed ikke muligt at finde disse Rødder, Vandstrommene have ødelagt dem, og Skuddene 
hæfte sig selv fast til Klippen. Den Mistanke, som jeg har haft om Castelnavia princeps, 
at ogsaa den har Rodder, skjont jeg ikke har fundet Spor af dem, bestyrkes saaledes af 
denne Art, 
Skuddene udspringe som ellers fra Rødderne og som Regel parvist (XXIV, 1); 
deres endogene Natur robes af den Ardannelse, der ses om deres Grund paa selve Rod- 
legemet. Skuddene lægge sig meget snart mere eller mindre vandret ned og blive tillige 
meget brede; paa deres Underside hæfte de sig over store Strækninger fast til Underlaget 
(XXIV, 4, 11, hvor de mørke, ujævnt skyggede Partier betegne de Dele, der have været 
fasthæftede til Stenbunden). Omtrent hele Underlaget kan paa denne Maade være tilhæftet 
og holde sig med stor Kraft fast til Klippebunden eller holde Sten fast. Hapterdannelserne 
i Længdesnit ses Tav. XXV, Fig. 5, 6,2. Bladstillingen er I (se Fig. I, hvor Bladene paa 
to Skud ere numererede), og da de stille sig saaledes paa det stærkt dorsiventrale og 
bladagtig udbredte Skuds Flanker, at den ene Flade helt er vendt mod dets Overside, den 
anden helt mod dets Underside, den ene Kant indad mod Skuddets Axe, den anden udad 
eller nedad, fremkommer derved det thalluslignende, i Kanten, naar Vandet har ødelagt 
Bladene, mere eller mindre uregelmæssig lappede Legeme, som er afbildet Tav. XXIV, 
Fig. 4, 5, 6, 7, I1 og Tav. XXV, Fig. 1, 4, 9. Det vil af Figurerne ses, at de paa Skud- 
flankerne tæt stillede Blade dække hverandre saaledes, at den notoskope Kant paa et Blad 
dækker den gastroskope Kant af det nedenunder paa samme Flanke staaende Blad, naar 
Skuddets Overflade betragtes. Naar et Skud ses ovenfra, dække Bladgrundene altsaa hver- 
andre taglagt med nedstigende Dækning (se f. Ex. XXIV, 7). 
Om Bladene er fremdeles at mærke, at de ikke have fremtrædende Skede- eller 
Stipeldannelse, men der findes dog vist en Art Skede, idet enhver Blomst i Førstningen 
ligger gjemt i Kløften dybt nede mellem to Blade, hvis Basaldele ere voxede sammen over 
den til et paa Siderne fuldstændig lukket, kun i Spidsen med en snæver Spalte forsynet 
Dække; senere bryder Blomsten frem af denne Hule (se XXV, 1, 4, 5, 6, 9 og XXIV, 9). 
For saa vidt Hulens Vægge alene skulde være dannede af Stænglen, der altsaa maatte være 
voxet op om den, har Arten ingen Skededannelse paa sit Blad; men jeg anser det dog 
for rimeligst, at Bladene tage Del med i Dannelsen af Hulens Vægge. For yderligere at 
gjøre denne Sammenvoxning begribelig vil jeg henvise til XXIV, Fig. 11; her findes der 
i all 3 Blade, betegnede med f og en punkteret Linie, der omfatter det enkelte Blad; 
skjult i Kløfterne mellem dem ligge to Blomster, I og Il; disses Pladser ere omtrent der, 
