474 32 
opad, dets Rande med deres Lapper ere indrullede mod Overfladen; det har altsaa en 
indadvendt og en udadvendt (eller nedre) Kant; ved den indadvendte Kants Grund ses en 
Skede, der omfatter de folgende Dele. Det næste Blad er b, der er bygget og stillet paa 
samme Maade, indrullet paa samme Maade, og i hvis ovre Kant findes Skeden st, der 
omfatter det næste helt i Knopleje værende Blad c. 
Af andre Figurer ville vi lære, at Bladstillingen er den samme såm her og altsaa 
som hos alle de her tidligere undersøgte Podostemaceer; f. Ex. XXVII, 22, hvor Blad e, 
der er set fra Undersiden, forneden tydelig har en Skede i sin øvre Kant. Ogsaa Side- 
skuddene paa XXVI, 1 vise toradet Bladstilling, og Skededannelsen i den akroskope Kants 
Grund ses af XXVII, I og 2 ved st; Bladene ses her fra Rygsiderne og de tilbageslagne 
Kanter ere mere eller mindre papilløse. 
Om Bladenes Form og Bygning bør endnu følgende anføres. Stilken er 
ikke lang, men dog ofte meget tydelig; se f. Ex. XXVI, I (de øverste Blade) og XXVII, 22 
(hvor det ligeledes er de øverste Blade, som ere afbildede). | 
Pladen er bredt elliptisk eller omvendt ægdannet med skæv Grund, idet den 
akroskope Kant ikke naar saa langt ned som den basiskope (se navnlig 
XXVII, 8 og 22, men ogsaa XXVI, 1); i Regelen er det saa ødelagt i sin Rand, at man 
kun faar en Forestilling om, at det er stærkt bugtet (se XXVI, Fig. I, hvor f. Ex. Blad f! 
nogenlunde viser dets totale Form, men med stærkt ødelagt Kant). Jeg maa antage, at det 
i XXVII, 22 med tilhørende 23 afbildede Blad giver et korrekt Billede af det fuldstændige 
og typiske Løvblad. Heraf læres, at Nervationen er den fjerformige med alternerende 
Nerver; dette bør særlig fremhæves, fordi heri ligger en stor Overensstemmelse med de 
fjersnitdelte Blade hos andre Arter. Nerverne træde ribbeformig frem paa Undersiden, og 
særlig maa fremhæves, at de efler at være naaede ind til Midten bøje sig brat nedad og løbe 
parallelt med hverandre næsten ned til Bladets Grund (det samme ses XXVI, I, ved Blad k/). ° 
Midtnerven i sin nederste Del og Bladstilkene paa Undersiden blive derfor stærkt ribbede 
og furede. 
Fremdeles vise XXVII, 22 og 23, at Bladet i sin Kant har store Lapper, som gjentagne 
Gange ere dikotomisk delte med brede halvmaaneformede Indbugtninger mellem Lapperne, 
der ved deres Grund ere noget smallere end længere ude, mæsten lidt indsnerede. Ner- 
verne, som gaa ud i disse Lapper, ere dikotomisk grenede. De allersidste Lapper og 
deres Grene løbe ud i haarformede Flige (Fig. 23), hvilke jeg fandt mere eller mindre indrul- 
lede, ligesom Smaalapperne selv; om dette er en Levning fra Knoptilstanden, som senere vil 
forsvinde, idet Kanten helt udfolder sig, véd jeg ikke, men jeg maa formode del; mangen 
en Gang vil Bladkanten dog vist være blevet ødelagt af Bølgernes og Vandstrømmenes 
Slid, inden Udfoldningen er helt gjennemfort. 
