37 479 
og al det hos Apinaga er det 2det Blad, y, som fortsætter Forgreningen, ikke 2; havde 
y manglet, og x fortsat Seglforgreningen, var Ligheden bleven fuldstændig. 
Jeg slutter altsaa, at de klaseformede, tilsyneladende 2-axede Blomsterstande med 
nedstigende Udspringsfølge (og naturligvis ogsaa Anlægsfølge) af Blomsterne hos Mourera 
i Virkeligheden ere ganske enestaaende i Bygning, saa vidt mig bekjendt, og særdeles 
komplicerede, nemlig: mangeaxede, sympodiale og seglformig udviklede; 
at hver Skudgeneration har I Højblad og ender med Blomsten (og dens 
Hylster), og at de talrige konsekutive Skudgenerationer ordne sig i en 
nedstigende enkelt Række paa hver Side af den brede, sympodiale 
Fællesaxe. 
Det følger af sig selv, at den Tydning, som her er givet, nærmest med M. aspera 
som Grundlag, ogsaa maa anvendes paa Mourera fluviatilis og M. Weddelliana (se Figurerne 
f. Ex. i Martii Flora Brasiliensis, t. 73, fig. 5 og Tulasnes Monografi). 
Blomstens Bygning er allerede godt kjendt ved de tidligere Undersøgere; men 
nogle nye og bedre Analyser turde dog ikke være overflødige. 
Diagrammet XXVII, 17 viser, at Støvdragernes Tal kan være 8—9 i samme Stand, 
men ogsaa 7—10 forekomme. Arrene vende fortil og bagtil i Relation til Klasens to 
Sider; altsaa have Frugtbladene samme Stilling som ellers (vende mod Skuddets Ryg- og 
Bugside). Stovtraadene ere fra en bredere, aflang Grund jævnt afsmalnede og bere i 
Spidsen en aflang, ved Grunden hjærtedannet Knap af sædvanlig Form (XXVII, 21, 14). 
Støvtraadene kunne være forenede to og to, men vistnok abnormt. Undertiden er der 
Forskjel paa Støvdragernes Længde, og undertiden var det paafaldende, at hver anden var 
længere, hver anden kortere. Pollenkornene ere enkelte (XXVII, 15). Ved Støvdragernes Grund 
og afvexlende med dem sidde de meget mindre, aflange eller lancetdannede Perigonskæl (sg). 
Frugtknuden er 3—5 Mm. Ig., ce. 21/2 Mm. bred, ellipsoidisk, lidt sammentrykt, med to 
linjedannede, mod Spidsen lidt smallere Ar, der næsten ere helt glatte (XXVII, 20); deres 
Længde er indtil 22 Mm. Frugtknudens Rum ere lige store (Fig. 12). Bygningen af 
Væggen er den sædvanlige; der er 6 tydelige Rygstrænge og to dobbelte Suturstrenge; 
den midterste Rygribbe springer lidt stærkere frem end Sideribberne. 
Kisellegemer findes almindelig, men her udfylde de ofte langtfra Cellerummet 
og ligge i dette som ejendommelig formede, med afrundede Lapper forsynede Legemer 
(XXVII, 9). Der kan findes Stivelsekorn i de samme Geller, hvori Kisellegemerne findes. 
