18 J. Ahlqvist 



FÖrvexling. ^. 53. Utom ofvauuppräknade förvexlingar af hår- 

 dare konsonantljud med vekare förekomma ännu följande förvexlingar af 

 ljud inom samma organ, hvilka icke kunna omedelbart anses för förmil- 

 dringar : 



1^ forvexling aj lingual med lingual: r, 1; t. ex, nilko och nir- 

 ko, svinlryne. 



2) forvexling af dental med dental: n, s; a) af stammarna opose, 

 sinise uppkomma nominativerna : oponê', häst, sininé', blå; b) af stam- 

 marna kâne, c une, läne erhållas nominativerna: kasi, lock, cüsi, nagel, 

 läsi, venter, i Finskan: kansi, kynsi, länsi. 



"i) forvexling af labial med labial: a) m, b; ryska ordet öeSMeHi, 

 hesmaji, har i \^'^otiskan öfvergått till bezbeni; b) w, m; ryska ordet 

 noAomBa, såla, heter i Wotiskan podosma. 



§ 54. FÖrvexling af konsonanter ur olika organer. 



1) forvexling af guttural med dental: g framför i öfvergår i eii 

 sluten stafvelse till d'; t. ex. auci, gädda, gen. (augî') aud'î', gäddans, 

 purgan, jag lösbinder, praeterit. purdin, jag losband, sugen, jag kammar, 

 sud in, jag kammade. 



2) forvexling af dental med labial: a) t, då det föregås af i och 

 efterföljes af o eller u, öfvergår till vs^; t. ex. sitoa binda, praes. siwon, 

 jag binder, itu, grodd, iness. iwuza, i grodd- b) efter ii och ü samt då 

 u eller ü är seduare ljudet i en närmast föregående diftong förvandlas t i 



A 



en sluten stafvelse till w, hvarvid û eller ü förkortas och ett w ännu in- 

 skjutes derefter, men när en af de nämnda diftongerna föregår, förvatidlas 

 diftongens u eller ü till w; t. ex. ûsi (stam ute), rå, gen. uwwé', suto, 



A 



domare^ elat. siiwwossa, frän domaren^ puta JlångOy praes. püwwän, Jag 



