T-l'olisk Grnmnmlik. 43 



tiutnnn luunl iipp grdlpn? — Instruktiv pliir. har betydelse af iiiige/àr- 

 lighet, och nyttjas således i sådana fall, då andra språk bruka pr.Tposilio- 

 nen oini-r/i/g; t. ex. kasenna talwena ewat jaAVOt mahsa linnaz kui kolmî', 

 uell'î' rubl'î', i lieniia vinter kosUtr idce iKJiifet i slaih^ii (nenil. St. Pe- 

 tersburg) mer un omkring 3, 4 rubel. 



^ 91. IlAirter betecknas i Woliskan på saiunia s;'ilt som i Finskan 

 med poli, ià/V^, halft, och iuhuiliv sing, af det ordningstal, som ar när- 

 mast öfver det hela i det tal, som skall betecknas; således: \ poli, l^ 

 poli tüissa, 2.', pùli kolmatta, 3J poli nell ;itt"i, o. s. v. Af dessa ord bö- 

 jes endast det förra, såsom : polessa neH'älta, ur 3,^, polelta kahehsamatta, 

 af 1\. — \ heter kolmas osa, \ cetwerl eller c etwertakka. Andra bråk 

 känna ej Woterna. 



^ 92. Då priset för något i Finskan anges med adessiv (t. ex. 

 oslin kolmella ruplalla, viidellä kymmenellä kuudella kopeekalla, jdg köpte 

 iör 3 rub. bK) kop.), liar Wotiskan blott del ord i adessiv, som sä<ier, af 

 hvad slag priset är, men talordet står i genitiv; så lyder ofvanstående i 

 W otiskan: dssin kolmc' ruplala, Aviê' ciimmenê' kuê' kopêkala, en egen- 

 het, som kan förklaras endast derigenom att adessiv här är en Fennicism 

 och i dess ställe bör stå den. Finskans adessiv motsvarande sannnansätt- 

 ningen af genitiv med kà (se ^\ 74), således det nyssanförda exemplet lyda: 

 ossln kolmé' rupla kâ, 56 kopêkà' kâ. 



D. Pronomen. 



Pronominerna äro i Wotiskan af följande slag. 



O 93. Personalui: miä, jug, siä, r///, tämä, him, mö, vi, tö, ni, 

 iiämä, de. Deras böjning är följande: 



