Wolisk Grammatik. 79 



A 



6) -n/inta \. -ntlmä (g. -ntlm.V 1. -ntlma'); exempel: isiuliuiiï, slyf- 

 fcir, eminlim;'), styfmor, pojiiitiina, .s/y /soit, ur slamorden: isi'i, far, enui, 

 /nur, poika, son. Hit hör /itVeu den egeiuloailiga biklniiigeii tüt;'irlent;imA, 

 styfdotter, af ordet lutar, doller, Jivars ändelse saïuiolikt ar beslaglad med 

 ordet eller andeisen -länta i de finska orden: piene-li'inlä, något äten, 

 iso-läntä, något stor, o. s. v. 



7) -s (g, -hsê'); exempel: sozares, en af systrarna, Avelles, en uj 

 brcidente, ciilüs, en af svdgerskuma, nr orden: sdzar, syster, welli, bror, 

 cälii, brorhustru. Betydelsen ses af exemplen. Anmärkas bui', att denna 

 ändelse, enligt hvad form och betydelse gifva tillkänna, är densamma som 

 den närmast efterföljande. 



§ 127. Tings namn. 



1) -s (g. -hsê'); exempel: arjas, borst, jalgas, mede, teras, stål, nr 

 stamorden: arja, borsta, jalka, fot, terä, bett. Ord, bildade med denna 

 ändelse, beteckna ämnet för det ting, stamordet benämner, eller ock detta 

 ting såsom påbörjadt, icke färdigt. 



2) -US (g. -uhsê'j ; exempel: kaglns, krage, kannns, sporre, rinnns, 

 bröstrem, sormns, ring, af orden: kägla, hals, kanta, hcil, rinta, bröst, 

 sörrai, finger. Med denna ändelse bildas namn för sådana saker, som på 

 ett eller annat' sätt höra till det ting, livars benämning slamordet är. 

 Stundom afvlker den dock från denna betydelse, såsom i orden: sisiihset, 

 inelfvor, jätiihset, qvarlejuor, at sisä, dol inre, jältö, åli-rslud. 



3) -é (g. -emé'), -/ (g. -imé') ; exempel: -wJd'ê, woilemé', smörja, 

 salva., kannê, kantemê', nyckelring, wolî, wotlimé', nyckel, Avöti, wöttime', 

 rem i sedolkan, särwi, särpimé', sofvel, ratasi, ratassimê', tygel, ur stam- 

 orden: Wüd'an, smörja, kannan, bara, wolan, taga, gripa (wotî betyder 



