fVotisk Grammatik. 81 



ur de frän dessa afledda adjektiverna : âpaiiê', lehtonê', nîninê', rôkone', 

 taiiiminê'. 



§ 12S. Egenskapers nanin. 



us 1. -Us (g. iV 1. ii'); exempel: cöühüs, fattigdom, ladd'us, bredd, 

 lakëus, vidstracklhet, nôrus, ungdom, s kelmüs, skcdmaktighet, terweiis, 

 helsa, ivajagus, brist, üwüs, godhet, af stamorden: cöiihll, fiittig, ladd'a, 

 bred, Iakëa, vidsträckt, nôri, ung, s kelmi, skälm, terwe, frisk, "wajaga, 

 bristfdllig, iiwil, ^od. Egenskapers namn bildas ur alla primitiva adjekti- 

 ver och äfven sådana substantiver, som kunna antaga adjektivisk betydelse, 

 men högst sällan ur härledda adjektiven 



§ 129. Handlingars namn. 



1) -miné' (g. -misé'); exempel: jôminê', drickande, ujuminê', sim- 

 mande, nîttamiiiê', skördande, niilceminê', flående, suwâminê', diskande. 

 Med denna ändelse bildas det substantiviska infmitivet ur alla slags verber. 



2) -o (-Ö) 1. u {-ii',\ exempel: nîllo, skörd, wötlo, tagande, mahso, 

 betalning, (lumi-) sato, (sno-) fall, niilcii, flående, ciilwii, sådd, itku, 

 gråt, nagru, skratt. Hvarken i Finskan eller Wotlskan hafva vi lyckats 

 finna pä lagen, när den ena eller andra af dessa liktydiga ändelser skall 

 begagnas; sa mycket synes vara afgjordt, att -o (-ö) icke tdlägges andra 

 verbalstammar än tvåslafviga på -a, och alt -u (-Ü) helst ansluter sig till 

 verbstanunar med e till bindevokal. De uttrycka vanligen en verksam- 

 hets abstrakta begrepp, ofta äfven det lidande objektet lör en transitiv 

 verksamhet, såvida detta betecknas endast såsom det gjorda ; t. ex. kaiwo, 

 brunn, katto, tak, jawo, mJol, sulku, damm, sJtku (nyttjas endast i plu- 

 ral: sddgut), byk, puru, tugga ^ stundom förena ord med dessa ändelser 



11 



