Wotisk Grammalik. 87 



stafvelse förenklad t. Om denna ändelse bör îlfven anmärkas, att den, til- 

 lagd en del nominal-stammar, förlorar sitt t-ljiid helt och hPillet, hvarvid, 

 om stammens ulljiids-vokal ;'ir a, delta tillsammans med ändeisens vokal 

 bildar a. Exempel: ivoläii, JiJrse med balte, -vvarotan, förse (ett kärl) 

 med hand, muretaii, snntla, lagolan, utbreda, lådd otan, göra bredare, 

 raWAVOlan, jernheslå, sowetan, fÖr.se med kläder, sawwutan, beröka, ni- 

 metäii, benämna, paratan, Uika, tiilijelän, tömma, sujelan, värma- puha- 

 san, rengöra, cirkasaii, klargöra, uppblanka, walmisan, gÖra Järdigf 

 arean, räfsa, inioan, längta efter, partian, ånga, kuiwan, upptorka, tus- 

 k;ui, plåga, nr stamorden : wö, bälte, wai'O, tunnband, muru, /;//, lakëa, 

 bred, lådd a, bred, rauta, jern, sopa, klädesplagg, sawwu, rÖk, nimi, namn, 

 parepi, bättre, lühjä, tom, soja, varm, puhas, ren, cirkas, klar, walmis, 

 färdig, aro, räfsa, imo, begär, paru, unga, kuiwa, torr, tuska, pläga. 



3) Da den närmast föregående formen blott tjenar till afledandet 

 af transitiva verber, bildas motsvarande intransitiver med tillhjelp af andel- 

 sen -ttu- (-ttü-), som lägges till nom.inal-stammen och hvars t efter s un- 

 dergår samma förändring som t i förenämnde ändelse. Exempel: siiwä- 

 tün, blifra behjertad, blifvn ond, rohotun, blifva gräsbevuxen, jiiritun, 

 ruta sig, rosetun, rostas, omehtun, mÖglas, c irkasun, klarna, walmisun, 

 blifva färdig, rikasun, blijva rik, ur stamorden: siiä, hjerta, roho, gräs, 

 jùri, rot, rose, rost, öme, niögel, cirkas, klar, Avalmis, färdig, rikas, nk. 

 Hit hör äfven den något oregelbundna bildningen muinnun, förändras, 

 ur mû, en annan; till förklarande af denna oregelbundenhet tjenar dock, 

 hvad om della sistnämnda ords geniliv plur. säges § 100. 



4) Intransitiva verber, som ullry(ka subjektets behiniande i det till- 

 stånd, stamordet betecknar, bildas ur substantiver genom tilläggande af 



