Wotisk Grammatih. 119 



muites sösaret juttêwat ädäle, sto sia et mitaitä tehnü, s'to iii'imä koikki 

 teciwäl ued hitrostil, sis med'at jiolepat süww/is." Makàniassa noisiwat, 



A 



SIS lalisiwat wall a. 



Ataman kui' öre ahti iiles, sis kopitti koikki lüllärel ühtese, a se 



A 



koikkiâ' nôrepi omasa rnehê' kâ wällä lähtennü. Sis julteliwat ned liit- 

 taret, "s'to se pojo 'b mitäitä tehnü, mö koikiii teiminä, mitä cässit." 

 Ataman jutteli: "menka näitä ötsimase takâ." Meuiwät. 



Nalné', se pojo' norikko^ wâtlci tagas, jutteb: "niid tnllas meitä jo 

 takâ ajamâse." — "Elko sia så tehä mitä hitrostia, sto 'b meita sâlaisi 



A A 



tagas cäntä?" No, se noriklio teci ihse enesä owos-tabnnihsi i omasa 

 mehe' tabus' nikahsi. Tabus nilvka Arab ümpär tabunita keppi cäeza. Tiit- 

 täret, ned taka-ajajat tuliwat tabus nikâ' tüwe, cüsüsiwat: "etko nahnü 

 matkalaisia, mêssa da naissa, menewA têla mö?" — "Mia kassenna monta 



A A A 



TVÔlta oposia sötän, a en oelaita nahnü menewa'." No naiii/l cänlüsiwät 

 tagâs kotôse i jutteliwat adalê, sile atamanile: "emmä nahnü muta mitailä 



A 



kui' Availas tabuni oposia da tabus'nikka meni têlii mö." Ataman juUeli : 

 "menkà ajamàse ned oposel kotôse dai tôkâ tabus nikka kâsa, ned oliwat 

 sôzar ted ê' ja se pojo." 



Tüttaret sîs meniwät tas takâ ajamàse. Jo näc'i se nôrikko, s'to 

 tullas takâ sozaret. Tärna mûnti ihse enesä lehmihsi, lehmä-karjahsi, i 

 omasa mehê' mûnti iiarjus's'ihsi. Tullas ned sozaret, cüsüsiwat: "näitko 

 kassenna owos-tabunia mokomà?" Pojo se, kumpa karjus's'ina oli, was- 

 sasi: "miä lehmiê' kà ôlen kassenna monta wôlta, oposia en kos wêla 

 näimü." Meniwät tagâs, ädäle juttêwat: "eb ôle mokoiiiia lêla enäpi; 

 mula mitäitä emmä nälinüt, tol'ki karjiis s 1' lehmiê' kà näiirunä." Ataman 



