174 j4. E. Norden ski öld 



Af följanfle tabell finner inaa Aniiii tydlLgaie, huru n'ira lanlalilens 

 grundform, wolframs och columbitens \p samt barytens, cölestins och ang- 

 lesitens \ p öfverenstämma. 



Med.kant.vinkel : Polkantvinklar: 



Tantalit, p 91" 44' 112° 32' " 126' \' 



Columbit, » p 91' 45' 112° 56' 125^ 26' 



Wolfram, | p 90° 20' 113^ 42' 125' 54' 



Baryt, \p 92M2' 112° 2' 125° 52 



Cölestln, \ p 92' 22' 110^ 40' 127° 16' 



Anglesit, \ p 92° 32 110' 5Ö 126° 56. 



Alt likheten emellan dessa vinklar ej ar någon tillfällighet, bestyr- 

 ker t. ex. den omständigheten, att tantalitens vinklar närmare öfverenstäm- 

 ma med barytens än detta sistnämnda minerals med cölestins, hvars iso- 

 morli med baryt ingalunda torde kunna ifrågasättas. 



Äfven kimito-tanlalitens p * (« : | /; : c = 0,8016 : Of66Jl : 1) «tår gan- 

 ska nära olVananförda former. 



II. Orlhlt firån ijaurlnknri nära Åbo, 



Vid mynningen af B:)ûkholmîsundet nära Abo är en klippa be- 

 nämnd Laurlnkari belägen, hvilken länge ådragit sig mineralogernas upp- 

 märksamhet genom de utmärkt vackra kristaller af skapolit, som anträffas 

 i en vid randen af den lilla granitklipi)an gående obetydlig kalkåder eller 

 rättare af kalkkörtlar uppfylld skapalitgång. Med undantag af skapolit, kalk 

 och qvar/c är denna gång a'ideles fattig på främmande mineralier, så att 

 llere af de ämnen, t. ex. augit, hvilka ständigt bruka åtfölja skapoliten, alls- 



