:\m 



A. Andelin 



Loc. kuëktasest kolmasest najljasest vicPascst kucTaseàl 



Com. kuèktasiin kalmasiin njälljasün vicCasiin kucVasiin 



Bland härledningar och samniansäüningar af r'ikneord märkas: 

 koltnag en båt med tre par årar, njälljag en båt med fyra par Srar, kol- 

 madciH en tredjedel, njälljadas en fjerdedel, vicCadas en femtedel, ku- 

 d'adas en sjetledel, o. s. v. Ovti en gSng, kuekti två gånger, kaltni tre 

 gånger, njällji fyra gånger, vitti fem gånger, kulli sex gånger, c'iecc'i 

 sju gånger, kavtsi åtta gånger, ovlsi nio gånger o. s. v. Àfven nltryc- 

 kas multlplicativa med orden havvè, kœrdde, som kolm hnvvè 1. kœrdde 

 tre gånger o. s. v. 



Numeralia lemporalia: oktjakkasas' ett år gammal, oktpceivasas'' 

 en dag gammal, ko/m-rnanuosrts^ tre månader gammal. 



Pronomen. 



Pronomina äro i lappsUan af tvenne slag: sjelfständiga pronomina, 

 hvilka bilda egna sjelfständiga ord: mån jag, ion, son han, hon, samt an- 

 hangspronomina, hvilka icke bilda egna ord, ulan efterhänga andra såsom 

 ändelser, dessa kallas suffixler, såsom suddoin min synd af sudda och 

 suffixet om, sutoidœrnek våra synder. De sjelfständiga promomina äro 

 al följande slag. 



Personal-pronomina: mon jag, ton du, son han, hon, deklineras 

 genom trenne nnmeri : singularis, dualis och pluralis. 

 Singularis. Dualis. 



Nom. tnon jag ton du son han hon moai 

 Gen. muu tiai suu modnd 



Inf. muu tuu suu modno 



Dat. munji tudnji sudnji modnoidi 



Loc. inuust tuu»t suust modnöst 



