Anteckningar i Icippska sprattels Grammatil-, 431 



Verba som belycln fürbjiida, Iriikla, glädja sig, letlas vid, berömma 

 sig af, aflåla, satta di't ting lunii förlijuder, fruktar, o. s. v. i locativus: 

 Gud föibjuder oss synden Thfnel liehlda niiiii .sulùst ; vi skola frukta Glid 

 rnil La/ggèp llirrip/ètit pctl/at ; Guds englar glädja sig öfver eu syndare, 

 som sig omvänder, IbinbI (^ngflak illodèk stiddogdsast, kutte jec^as jargnl; 

 dea gode Guden ledes intet vid all göra godt åt meiuilskorna, tat puurrè 

 Ibmèl i laitasfiwd oibnuiidi punriit takkamèst ; en menniska bör intet 

 berömma sig af sina gerningar, olinu-s'' i perre puorre tag'àines rania- 

 d (t Ilat. 



[Ivail för öfrigt verbernes bruk angår, så nyttjas de som i finskan, 

 hvarföre det lemnas här oanmärkt. 



S am m ansättn ing. 

 -I lappskan äro sammansatta ord ganska få, emedan prepositlonerna 

 äro få. Deremot kunna poslposilioneriia förenas med nomina, emedan de 

 sjelfva egentligen äro nomina; t. ex. ul^opceUa utsida, olgoœdnam utland, 

 sishepœlhis åt inre sidan. 



De sammansalta orden äro derföre nomina och uppkomma vanligen 

 sålunda, att de enkla orden skiifvas eflerhvarandra, t. ex. pcenagmuorje 

 hundbär, pœnags^ullani en mil, tnllo-œdiio hemmansbruk, tallo-siljo 

 gårdsplan. 



Partililar. 



Parliklarna i lappskaii äro preposilioner, postposilioner, adverbier, 

 konjunktioner och iiiterjektioner. 



Prepositlonerna i lappskan äro gaijska få. De förnämsta af dem 

 äro: cereh förutan, karkal emellan, kidda intill och mietta långsmed. 



Postposilionerna sättas efter orden och äro ej fullkomligen oböjliga, 

 utan hafva de flesta af dem liera kasus. De förnämsta af dem äro följande: 



