434 ^. Andelin 



straxt, nitta omsider, aiii alltid, vela auiiu, itlen i morgon, ätikn omsider, 

 tassac'i intill, eisige nånsin, aign länge sen, ifli i går, anal tidigt, majel 

 sällan, pceiveg om dagen, ikko om natten, kiddag om våren, kœs.spg om 

 sommaren, talveg om vintern, c\ivkeag om höoten, ovtelit, alltid, 7«^^ 

 åter, nu så, sagga ganska, fiui ganska mycket, paicca utom, förulan, ainat: 

 andtligen, >:are ! Gud gifve ! alinn vål, iiabho, tall, så, alltså, förty, a/ye 

 alltför, ait-es/eä endast allenast, fœl allena, blott, tavja ofta, niukt hurule- 

 des, ruktul tillbaka. 



h) kasus af nomina begagnade såsom adverbia, ;iro förnämligast 

 följande : 



jNom. (?) jxijd.s opp, vuulas ned, ofgas ut, kukkas långt bort, tavas 

 norrut, uccatKis litet, palliu mycket, apparas' för mycket, las's e allena, 

 blott, aido just, precis, tuii'fi'as förgäfves. 



Dat. œrrancissi afsides, tuod'ai visserligen. 



Loc. dastinayeli&l derefler, puurist väl, s'iegast ganska mycket, 

 id'd'edest om morgonen, œkkedesl om aftonen, kiillusist bekant, kied^ast i 

 handen. 



Factivus sœvdnjodèii i mörkret, aigin i tiden, kuovson i skymningen. 



Abessivus koaigulog'a utan piål. 



Af pronomina kunna många kasus öfversältas såsom andra språks 

 adverbia, t. ex. taasl här, kosd livarl, kost hvar, maast hvarifrån. 



Deriverade adverbia bildas af nomina adjectiva sålunda: att adjectiva 

 på e, /, o, taga / till .-^ig, knrz'z'e trång, kar^^et trångt, valli orolig, vallit 

 oroligt, hœdjn svag, ficedjut svagt. 



Adjectiva på ai, oi, iii, kasta / bort och taga t i dess ställe t. ex. 

 turddai osnygg, lurddut, ^w.s'o'o/ ful, lui's'ot, ranipui prålande, ramput. 



