Analyser aj finnka Mineralier. " 505 



ning, kunna alla iormélberäkningar, hvilka åsyfta att linna elt enkelt ut- 

 tryck för detta mineral, tillsvidare lemnas ä sido. 



U. 1 statsrådet Nordenskiölds ofvanåberopade beskrifning öfyer 

 Storgårdspyralloliteu heter det biand annat: "Kristallerna îiga mer eller 

 mindre sammanhang, aro stundom så lösa, att de lätt falla sönder och då 

 äfven feta för känseln. En del åter äro så hårda, att de ej kunna rlfvas 

 nC nageln, men väl af en knif och då uli brottet sträfva för känseln, lik- 

 som de vore genomsatta af kisel. Uti samma kristall kan den ena andan 

 vara lös och den andra hård." B is c Ii of fs anmärkning, att 'dessa upp- 

 gifter antyda, det pyralloliten varit utsatt för sönderdelningsprocesser, hvilka 

 olika försiggått — tillfölje hvaraf samma krystall på olika delar kan ega 

 olika sammansättning — bekräftas på ett i ögonen fallande sätt af den ana- 

 lys jag nu skall meddela. — 



Till undersökningen användes fragmenter af en väl utbildad större 

 krystall, bildande elt fyrsidigt prisma med en afstympad längdkant, men 

 med hvardera ändan afbruten. Färgen hvit eller snarare grå; specif. 

 vigten = 2,53; blef vid upphettning nästan svart, men efter ihållande glödg- 

 ning snöhvit. 



1) 3,214 gr- upphettadt till 100° förlorade 0,o98, motsv. 3, 05 p. c. 



2) 1,731 gr. af de vid 100° torkade styckena förlorade i repeterade 

 glödgnjngar ,0,07 eller 4,o5 p. c. 



3) 1,604 gr. glödgadt pulver sönderdelades med kolsyradt kali-natron 

 och gaf, sedan den efter första smältningen erhållna kiselsyrau blifvit med 

 kolsyradt alkali omsmält och kiselsyrnn åter på vanligt sätt afskild, samt 

 den erhållna saltsyrelösningen slagen till den första hulvudlösningen, hvarur 

 hesl^^ndsdelarna efter bekanta metoder bestämdes: 



