46 



staaer en anden Omstændighed i nøie Forbindelse, nemlig den overdrevne Brug af meget 

 stærke Forstørrelser. Man troede ved Anvendelsen af stedse stærkere Forstørrelser at 

 kunne overvinde Vanskelighederne ved Iagttagelsen og haabede ad den Vei at kunne trænge 

 fuldstændigt ind i Elementardelenes Væsen for derefter at være istand til at lyde Nethindens 

 Virksomhed. Men her er man bleven skuffet. Der gives en Grændse for vore nærværende 

 Mikroskopers Rækkeevne; gaaer man ud over den, faaer man vel et stort Billede, men 

 kun paa Bekostning af Tydeligheden, og taber i Virkeligheden mere, end man vinder. 



Hvorvidt jeg i Afhandlingens første, histologiske Del har undgaaet de nævnte Skjær, 

 vil Fremtiden vise. Jeg har bestræbt mig for at fremstille Nethindens Elementardele, saa- 

 ledes som de forholde sig i normal Tilstand. Jeg har derfor først iagttaget det friske eller 

 varme Øie og dernæst betjent mig af Præparationer. Her er jeg bleven staaende ved den 

 i Vand fortyndede Chromsyre, som jeg i 1840 indførte i Mikroskopien, og hvortil de fleste 

 Iagttagere ere vendte tilbage som Hovedmiddel efterat have benyttet mangfoldige andre 

 chemiske Reagentser til Øiets Behandling og Undersøgelse. Uden at Øiet er hærdet, er 

 det neppe muhgt at gjøre tynde Snit af Nethinden. Kundskab til Hærdningens Grad er- 

 hverves kun ved Øvelse, og endda bliver man ofte skuffet ved snart at finde en, snart en 

 anden Elementardel mindre godt bevaret, alt efter Delenes forskjellige Modstandsevne mod 

 Hærdningsmidlet. Man maa undersøge Dag for Dag for at lære Forandringerne at kjende; 

 til mindre Øine anvendes en svagere, til større og med haarde Hinder omgivne Øine en 

 stærkere Opløsning; til Hærdning i en svagere Opløsning kræves en længere Tid end i en 

 stærkere. Den af mig anvendte Opløsning af Chromsyre har derfor vexlet fra 1 Del Chrom- 

 syre til 20 — 30 Dele Vand eller derover, og Tiden, hvori Øiet har henligget, fra nogle Dage til flere 

 Maaneder. Naar Stave og Tapper have holdt sig, kan man være temmelig sikker paa, at 

 ogsaa de øvrige Dele ere godt bevarede. Den Forskjel, man finder i Elementardelenes 

 Størrelse i forskjellige Øine af samme Dyreart, beroer maaske ikke udelukkende paa Chrom- 

 syrens Virkning. Til at gjøre fine lodrette Snit (bedst i Sektorform efter H. Müllers An- 

 visning for at faae forskjellig Tykkelse) betjente jeg mig af en sædvanlig Skalpel og et 

 underlag af haardt glat Træ og har paa denne Maade paa gode Præparater kunnet dele en 

 Strækning af en Millimeter i mere end 10 lodrette Snit, der vare tjenlige til Undersøgelse. 

 Snittene, som dels maa gjøres udvendigfra, dels indvendigfra med Ghorioidea som Underlag, 

 har jeg dernæst opbevaret i Glycerin mellem to Glasplader, der ere hermetisk lukkede. 

 Glycerin frembringer aldeles ingen Forandring af de engang hærdede Snit, hvilke derimod 

 ikke taale en yderligere Tilsætning af Chromsyre. Jeg eier en Samling af Præparater, der 

 saaledes opbevarede have holdt sig uforandrede i flere Aar. 



Samme Plan har jeg fulgt med Hensyn til Afbildningerne, idet jeg forst har frem- 

 stillet de normale Forhold og dernæst de ved Præparationen frembragte Former, der oplyse 

 de normale. Derimod har jeg undgaaet alle schematiske Afbildninger; man konaner let 



