11 51 



Skjøndt man i Almindelighed oftest finder sex Flige omkring en Tvillingtaps Le- 

 ireme, træffer man dog ogsaa velbevarede Pigmentceller med tydeligt kun tre Flige (Fig. 4, b). 

 Grunden hertil er enten den, al to og to Flige have forenet sig, ligesom ellers alle sex 

 Flige kunne lukke sig sammen, eller Pigmentcelleskeder med kun tre Flige tilhøre de runde 

 Tapper, som ikke ere Tvillinger. 



Fligene omkring Tappens Legeme ere vel nøie begrændsede og i normal Tilstand 

 bedækkede med Pigmentmolekuler; men Udseendet er dog, som om den ufarvede Fligs 

 Hinde fortsatte sig indad omkring Tappens Legeme og dernæst dannede de rektangulaire 

 Forlængelser, der støde til Membrana limitans externa, og som vi senere skulle beskrive. 

 For dette Forhold taler ogsaa, at man fra Fligenes Spidser kan see fine Linier forløbe paa 

 Tappens Legeme, et Forhold, der er endnu tydeligere hos andre Fisk, f. Ex. Silden, hvor 

 Forlængelsen fra Fligene rage helt ind over hele Tappens Legeme. 



Pigmentskederne omkring Stavene er det vanskeligt at faae Oie paa. Dette beroer 

 derpaa, at de kun erc i meget løs Forbindelse med Stavene, hvis Overflade er glat, saa at 

 de let trækkes ud, idet Stavens udvendige Ende snart ruller sig om; paa Tappernes Spidser 

 er Overfladen derimod mere ru. Imidlertid kan man dog træffe korte Skeder med Pigment- 

 molekuler opad Stavtue. Ifølge Stavenes Stilling til Tapperne maae Stavene forresten 

 stikke meget dybere i Pigmentcellen og rage længere udad end Tappernes Spidser; de naae 

 muhgvis til det Sted, hvor Pigmentcellen kan sees at dele sig i en udvendig og en ind- 

 vendig Halvdel (Fig. 1, c). En Tap med en Krands af 12 Stave svarer omtrent til en 

 Pigmentcelles Tversnit. 



Der er stor Afvexling blandt Pigmeutcellerue hos de forskjellige Fisk. Hos Silden 

 have de sex Flige, som løbe ud i en fin Spids og ere saa lange som hele Tappens 

 Legeme. Hos Torsken ere Pigmentcellerne meget store , Hinderne mange Gange og 

 fint foldede; Folderne splittes ad i Form af lange Duske; det Sidste er ogsaa Tilfældet hos 

 Rødspætten, Aalen og flere Fisk. Den omtalede Deling af Cellen i en ydre mørkere Del 

 og en indre bindet har jeg ogsaa fuudet hos Torsken og Aalen. 



2j Stratum bacillorum et conorum. 

 Det Belte, som Stave og Tapper danne paa lodrette Snit, har et stribet Udseende, 

 hidrørende fra disse Legemers Længdekontourer. Stribningen er dog ikke ganske ensartet 

 paa Grund af den forskjellige Gjeunemsigtighed i Stavenes og Tappernes enkelte Dele. 

 Forskjellen fremtræder ogsaa i den Maade, hvorpaa de angribes ved at hærdes i Chrom- 

 syre; thi Tappernes Legeme farves altid stærkere gult end deres Spidser, medens Stavene 

 og deres Traade samt Traadene fra Tappernes indad afrundede Ende holde sig klare og 

 næsten ufarvede, saa at samtlige disse Traade danne et lysere Helte nærmest Membrana 

 limitans externa. 



