56 1 6 



paa Membrana intermedia med en frei\antet Udljredning eller spalter sig i lo Grene. I 

 Hælten findes en temmelig stor, morktrandol Kjerne med et eller flere punktförmige Kjerne- 

 legemer; Kjernen hviler umiddellnirt paa Membrana limitans externa. 



Stavkornene og Hætterne med deres Kjerne danne tilsammen et Belte, som er 

 meget mørkere end del stribede lyse Belte , hvori Stavenes og Hætternes Traade hvile, 

 sandsynligvis omgivne af en flydende Substants; ogsaa er dette Belte mørkere end det af 

 Stav- og Taptraade udenfor Membrana limitans externa dannede Belte. Stavenes og Hæt- 

 ternes Traade lilintetgjøres let ved Præparationen; ogsaa er Iagttagelsen af de ovrige Dele i 

 dette Lag ikke altid let, fordi Stavkornene og Hætternes Kjerner kunne skjule hinanden, 

 saa at man paa et Sted seer lutter Stavkorn i en Række, paa et andet kun Hætternes 

 Kjerner. 



Hele Nethinden har stor Tilbøielighed til at spalte sig i to Blade Ivers igjennem 

 dette Lag, idet Membrana intermedia danner Grændsen for det indvendige Blad ; det ud- 

 vendige Blad, hvori Stave og Tapper med Tilbehør findes, er altid skjørere og hænger fast 

 ved Pigmentet; dog hænder det, at Membrana intermedia kan blive hængende paa Stav- 

 og Taplaget. 



5j Membrana intermedia. 



Den danner en sammenhængende fast Hinde , som man kan løsne i sua store 

 Stykker, at de ere synlige for det blotte Øie. Ved Hjælp af Mikroskopet seer man , al 

 Hinden bestaaer af en ensartet, fintkornel Masse; er der Huller eller Masker i den, er den 

 beskadiget (Fig. 5). Paa lodrette Snit iagttages undertiden en let Stribning, coneentrisk 

 med Øiet, men som muligvis kun er en Følge af Præparationen (Fig. 2, n). I Hinden 

 findes en Mængde temmelig store, kuglerunde, sjeldent lidt ovale Kjerner, der vise sig 

 snart lysere snart mørkere end den omgivende Hinde og ere nøie begrændsede af en 

 morktpunkleret Kontour. I Kjernernes Indre sees sjeldnere et bestemt lille rundt Kjerne- 

 legeme i Midten, hyppigere flere mørke Punkter til Siderne; Kjernerne have nøiagtigt samme 

 Diameter som Hindens Tykkelse og rage derfor paa lodrette Snit ikke udenfor den, hvor- 

 imod man vel kan finde dette paa skraa Snit; dog har jeg hos Torsken seet Kjernerne rage 

 op over Hindens indvendige Overflade. Saavel Hindens Tykkelse som Kjernernes Størrelse 

 kunne afvexle i forskjellige Øine. Kjernerne modstaae ret godt ydre Indvirkninger; ved 

 Eddikesyre blive de tydeligere, men tabe underliden derved deres runde Form. 



Paa lodrette Snit af Membrana intermedia seer man, at Kjernerne staae i bestemte 

 ligestore Afstande (Fig. 1 og 2, n). Ved Betragtning af Hinden fra Fladen finder man nemlig, at 

 de ere stillede i regelmæssig Quincunx; alt eftersom et lodret Snit falder gjennem denne, seer 

 man flere eller færre Kjerner (Fig. 5). Ligesom Hindens Tykkelse og Kjernernes Størrelse afvexle 

 i forskjellige Øine, saaledes er der ogsaa Forskjel i Kjernernes Størrelse og Antal i samme 



