19 59 



(Fig. 2). De kunne forekomme i endnu slørre Mængde og forløbende endnu tættere end 

 afijildet, visende sig i forskjellige Focus; men i andre Oine kan man ganske savne dem, 

 rimeligvis fordi de ere overordenligt zarle og aldeles fursvinde, naar Nethinden ved Præ- 

 parationen udspiles for stærkt. 



Traadene forløbe samlede i tynde Traadbundter i lige Linie og uden nogen Sno- 

 ning eller Bøining gjennem alle de Lag; der findes mellem Membrana limitans interna og 

 Membrana intermedia, og vise sig i bestemte ligeslore Mellemrum. Hvert enkelt Traad- 

 bundl har en blod Kontour, er ensformigt mørktpunkteret i sit Indre, tildels dog paa Grund 

 af sin Sammensætning ogsaa stribet efter Længden, og er mørkere end de Lag, det gaaer 

 igjennem. Saaledes som vi nølere ved IJeskrivelsen af Menneskets Nethinde skulle frem- 

 stille, have Radialtraadene deres Oprindelse fra det Bindevæv, der omgiver de enkelte 

 Bundter i Seeiiervens Stamme, og fortsætte sig derpaa udad. Indad begynder hvert Traad- 

 bundt trompet- eller tragtt'ormigt udenfor Membrana limitaus interna, med hvis Udside Ti'agtens 

 brede Del er sammenvoxen. Tragten er oftest stribet efter Længden, fordi den er sammensat 

 af yderst fine, blege og ikke kornede Længdetraade. Denne Bygning bliver tydeligst, naar 

 man seer dem løsnede fra Randen af el Præparat (Fig. 2, s); Længdetraadene kunne da 

 falde fra hverandre i Form af et Ax, en Quast eller en Skjærm eller frembyde en træformig 

 Forgrening snart til en, snart til begge Sider (Fig. 2, t, t). Naar den Flade, hvormed Tragten 

 er fastheftet paa Membrana limitans interna, er afreven, kan man ligesom see ind i en 

 Hulhed; den strækker sig ud i den øvrige Del af Traaden, uvist dog hvor langt, og viser 

 sig paa det overskaarne Traadbundt som en rund Aabning (Fig. 2, u). Paa nogle af de af- 

 revne trompetformige Begyndelser sees skjøndt sjeldent en eller flere fine Traade ragende 

 iveiret. 



Tragtene, hvormed Traadene begynde, støde til hverandre , hvorved deres Rande danne 

 spidse Buer umiddelbart udenfor Membrana limitans interna. De hvile først i Hjernetraadenes 

 Lag, hvorefter de fine Traade , som sammensætte Tragten , efterhaanden samle sig til en 

 Stamme under deres Forløb gjennem Laget; undertiden skeer Samlingen forst lige indenfor 

 Hjernecellernes Lag, ja i enkelte sjeldne Tilfælde samle Traadene sig først paa Grændsen 

 af det granuløse Lag. Under Traadenes Forløb gjennem Seenervens brede Lag ere de 

 besatte med en temmelig stor Mængde fine, klare og lange Grene i ubestemte Mellemrum; 

 Grenene afgaae under spidse Vinkler og kunne være besatte med Smaagrene. Traadbundtet 

 synes at vedligeholde samme Tykkelse trods Grenenes Afgang. Naar Grenene ere tydelige, 

 seer man dem næsten paa hvert Traadbundt; .men der gives Øine, hvor man forgjæves 

 søger efter dem ; paa den anden Side forøges det forgrenede Udseende yderligere , naar 

 Tragtens Traade først samle sig langt udad. 



Radialtraadene gaae derpaa gjennem Hjernecellernes Lag, idet de hverken staae i 

 Forbindelse med dem eller forhen med Hjernetraadene, og træde dernæst ind i del granuløse 



