25 65 



have antaget en kantet Form. Paa Chromsyrepræparater er Bunden sædvanligt tykkere og 

 bredere end i frisk Tilstand. 



I Bægerets klare itdadvendende Bund lindes en forholdsvis temmelig stor, rund 

 eller oval Kjerne (Fig. 7, a, Fig. 8, d, f). Det er ikke ganske let at faae Øie paa den, fordi 

 den sjeldent er synlig, naar man betragter den klare Bund fra Siden; ved Betragtning af 

 Bunden indenfra skjules Kjernen af Pigmentet og sees kun, naar dette helt eller tildels er 

 fjernet. Kjernen er klar, fintkornet, noget mørkere end Omgivelserne og forandres neppe 

 ved Tilsætning af Eddikesyre. Den maa ikke forvexles med affarvede Oliekugler. 



Uagtet Bunden kan skille sig fra det øvrige Bæger og fremtræde som et fladt sex- 

 sidet Prisme med Kjerne, udgjor den dog en integrerende Del af hele Pigmentsøilen. Dette 

 sees bedst paa Chromsyrepræparater, hvor den klare og mørke Del af Søilen gjerne ved- 

 blive at være forenede. Ved Chrorasyre, som virker temmelig stærkt paa Pigmentcellerne, 

 taber den klare Bund en Del af sin Gjennemsigtighed uden at trække sig væsenligt sam- 

 men; Grændsen mod Søllens sorte Del kan blive mindre skarp; Kjernen forsvinder ofte 

 eller er kun tydelig som en lille sammenskrumpet Masse, der er noget mørkere og mere 

 grovtkornet end den øvrige Del af Bunden; der kan ogsaa vise sig to eller tre mindre 

 Ansamlinger. 



Den øvrige større Del af Bægeret dannes af en strukturløs, meget fin og næsten 

 gjennemsigtig Hinde (Fig. 8, f), hvis Indre er fyldt med flne, smaa, runde , ovale eller kan- 

 tede, sorte Pigmentkorn med livlig Molekularbevægelse , naar de svømme frit om. INlan 

 kan selvfølgelig kun see Bægerets Sideflader, naar det ligger paa Siden, og en Del af Pig- 

 mentet er flydt ud; thi ellers er hele Bægeret ensformigt sort (Fig. 7, a, 8, e, f). Det sexsidede 

 Bægers Kanter ere riflede, eller hver Kant danner ligesom en fin Liste eller Folde, be- 

 grændset af to temmelig skarpe sorte Linier (Fig. 8, b, d). Naar Bægeret som anført ligger 

 paa Siden, kan man see tre eller fire Lister rage frem; er det trykket fladt, kan man see 

 alle sex (Fig. 7, a). Denne Cellens pigmentholdige Del forandrer sig imidlertid meget 

 hurtigt, falder sammen og danner en rund Masse, hvori man undertiden seer Kjernen som 

 en lys Plet eller som et Hul (Fig. 8, a). Tilsætning af Vædske, f. Ex. af Vand, er for 

 friske Pigmentceller ligesaa skadehg som for Stavene og forandrer dem saaledes, at deres 

 naturlige Form bliver ukjendelig. Naar -Bægeret falder sammen, skeer det ofte saaledes, at 

 alle Lister falde henimod og forene sig i en enkelt Spids (Fig. 8, b) eller i flere Spidser, 

 naar den mellem Listerne værende Membran sønderrives, og Bægeret udgyder sit Indhold 

 (Fig. 8, c). Man kan bemærke Forandringerne ved fortsat Iagttagelse af en og samme 

 Celle, men man maa gaae hurtigt tilværks; Listerne lægge sig først efter Længden, forene 

 sig derpaa, og hele Cellens Bygning bliver tilsidst ukjendelig. Paa Chromsyrepræparater 

 seer man i Almindelighed kun cylindriske sorte Legemer, paa hvilke en eller flere Lister 

 rage frem som Levninger af de Folder, der danne Bægerets Kanter. 



