72 32 



Idet saavel Hætternes som Cellernes Traade forløbe indad mod Membrana inter- 

 media, fremkommer der paa lodrette Snit et klart Belte, der seer ud som en stribet Mem- 

 bran (Fig. 7). Jeg troer ikke, at der i dette Rum findes andre Legemer end saadanne, 

 som kun tilfældigt ere iblandede. 



5) Membrana intermedia. 



Naar man betragter Membranen efter Fladen, hvilket bedst lader sig gjøre paa Snit, 

 der ere gjorte meget skraat, seer man dens Overflade bedækket med Kjerner, som ere 

 stillede regelmæssigt i Quincunx (Fig. 12). Kjernerne ere runde, næsten doppelt saa slore 

 som Cellerne i det følgende Lag, fra hvilke de derfor strax adskille sig ved Størrelsen. 

 Kjernerne have en kornet Overflade, en temmelig skarp Kontour, der kan vise sig doppelt, 

 og rage ikke op over Membranens Overflade, hvorom man kan overbevise sig paa lodrette 

 Snit. Membranen selv er paa Overfladen fintkornet, hist og her noget stribet eller traadet. 

 Paa lodrette Snit viser den sig som et grovtkornet Baand af noget forskjellig Brede og med 

 Længdestriber (Fig. 7, i, Fig. 10, d). Baandet, som er lysere end Stratum granulatum in- 

 ternum, men mørkere end externum, er skarpt begrændset, skarpest dog mod førstnævnte 

 Lag, medens Traadene fra det sidstnævnte Lag brede sig paa dets Udside. Der fore- 

 kommer Steder, hvor det næsten er doppelt saa tykt som afbildet, hvilket Udseende dog 

 maaskee nærmest kan beroe paa, at Snittet ikke er faldet aldeles lodret; imidlertid er Mem- 

 branen dog betydeligt tyndere end hos Gjedden. Der gaaer ingen Traade igjennem den. 



S) Stratum granulatum internum. 



Dette Lag slutter tæt til Membrana intermedia, hvorimod Grændsen indad mod det 

 granulöse Lag er mindre skarp; det har en anselig Mægtighed, som dog afvexler paa for- 

 skjellige Steder. Laget bestaaer af meget talrige, smaa Celler med tætsluttende Cellemem- 

 bran, hvorfor de hyppigst see ud som Kjerner; deres Størrelse er forskjellig; i det hele ere 

 de maaskee noget større end afbildet (Fig. 7, k). De have en skarp Kontour, ere fintkornede 

 og vise sig lyse eller mørke efter Indstillingen af Focus. Man seer dem hyppigt sammen- 

 klæbede med Radialtraadene , som gaae lodret gjennem Laget; ogsaa kan man iagttage 

 enkelte løsrevne Celler med vedhængende Stykker af Radialtraadene (Fig. 7, 1). Men dette 

 Forhold er kun tilfældigt, fordi det kun sees paa Chromsyrepræparater og ikke paa friske 

 Øine; tilmed er Cellernes Antal langt større end Radialtraadenes , og de vilde ikke engang 

 alle kunne faae Plads paa dem; hos Gjedden gjorde dette Forhold sig heller ikke gjældende. 

 Laget holder sig bedst af alle Nethindens Elementardele, og Cellerne kunne være tydelige, 

 selv naar alle andre Dele ere ukjendelige. Medens deres Overflade i frisk Tilstand har 

 noget skinnende ved sig, bliver den ved Chromsyre mere mat, og hele Cellen indskrumper. 



