86 . 46 



7 ) Stratum granulosum. 



Dette Lag danner paa lodrette Snit et bredt, mørkt og temmelig grovtkornet Belte, 

 hvori der ikke findes særegne Legemer (Fig. 16, o). Derimod seer man undertiden en mere 

 eller mindre stærk koncentrisk Stribning; saavel Mellemrummene mellem Striberne som 

 og de enkelte Stribers Brede afvexle. Radialtraadene , som i stor Masse gaae lodret gjen- 

 nem Laget, krydse Striberne under rette Vinkler og kunne give Laget et lodret stribet 

 Udseende 



8j Stratum cellularum cerebralium. 



De fremtræde som tydelige Celler med stærkt udviklet Cellemembran og middelstor 

 Kjerne (Fig. 16, p). De ere runde eller ovale og af meget forskjellig Størrelse; selv de 

 mindste Celler ere dog større end Cellerne i Stratum granulatum internum. Bag Øiets 

 Æquator danne de et 3 — 5 Celler tykt Lag. Paa lodrette Snit viser hele Laget sig som 

 et Belte, der er mørkere end de tilstødende Lag, Stratum granulosum og Stratum fibrarum 

 cerebralium; Grændsen mod disse to Lag er temmelig skarp. Jeg har ikke iagttaget Ud- 

 løbere fra Hjernecellerne eller nogen Forbindelse mellem dem og Hjernetraadene. 



9) Stratum fibrarum cerebralium. 



Hjernetraadene danne paa lodrette Snit et bredt Belte (Fig. 16, q). De have Ud- 

 seende af sædvanlige Hjernetraade, og Varikositeter findes hyppigere og stærkere hos Hønen 

 end hos de forhen anførte Dyr; flere kunne findes paa samme Traad, af forskjellig Form 

 og ganske klare. Traadene ere mørkere og tykkere end Radialtraadene og forløbe mere stift 

 end disse, idet de ligge parallelt ved Siden af hverandre uden at danne Plexus. 



10) Membrana limitans interna. 



Den danner en Hinde, der er tyndere end de foregaaende Dyrs, men det er ikke 

 lykkedes mig at finde en Sammensætning lig den hos Gjedden og Frøen (Fig. 16, r). Den 

 fremtræder paa lodrette Snit som skarp fin Doppelkontour. 



11) Fibrce radiales. 



Den Maade, hvorpaa Radialtraadene begynde udenfor Membrana limitans interna, 

 synes at afvige noget fra den almindelige Form, forsaavidt man ikke træffer dem med 

 nogen udbredt, skjærm- eller tragtformig Begyndelse, men kun finder en saadan hist og her, 



