65 105 



skuffende Udseende af en Hulhed , idet der navnlig viser sig en med vexlende Fokus mørk 

 eller lys Oval midt i hvert Bundt. Uden al Tvivl ligge Traadene stærkere sammenpakkede 

 i nogle Dundter end i andre, overensstemmende med den større eller mindre Strækning, 

 ud over hvilken de efter et vist Forløb skulle brede sig ; jo fjernere fra Seenervens Ind- 

 trædelse, desto løsere ere Traadene forenede eller mere spredte. Ilvorledes forøvrigt 

 Radialtraadene ikke blot omgive de enkelte Bundter, men ogsaa trænge ind i deres Indre 

 og frembringe talrige Underafdelinger, vil bedre kunne beskrives i Forening med disse 

 Traades hele Forløb. 



Hjernetraadeues Ende er ligesaa lidt bleven mig tydelig hos JMennesket som hos 

 de andre Hvirveldyr. Lagets hurtige Aftagen i Tykkelse fra Nervens Indtrædelse af taler for 

 Hjernetraadeues umiddelbare Ophør paa Stedet; det Samme gjælder ogsaa om deres hurtige 

 Aftagen i Macula. — Karrene fra Hjernecellernes Lag ere omtalede forhen. 



10) Fibræ radiales. 



Seenervens Bundter ere ved deres Indtrædelse i Øiet omgivne af Bindevævsskeder, 

 der gaae rundt om Bundtet og saaledes forhindre enhver direkte Forbindelse med Hjerne- 

 cellerne (Fig. 45, m). Andre Traade gaae fra Skeden lodret udad gjennem Hjernecellernes 

 Lag uden at staae i nogen Forbindeise med dem, gaae videre udad gjennem Stratum 

 granulosum og dernæst gjennem Stratum granulatum internum, med hvis Celler de heller 

 ikke indgaae nogen Forening, og støde tilsidst til Indsiden af Membrana intermedia, hvor 

 de ende og ikke gaae videre. Man maa derfor tænke sig Traadene som høie Buegange, 

 der staae paa Membrana intermedia, og i hvis Indre alle de indenfor denne Hinde værende 

 Lag ligesom ere opstablede. Med denne Sammenligning for Øie vil man kunne forklare 

 sig det forskjellige Udseende, Traadene frembyde i forskjellige Lag og under forskjeUige 

 Forhold. 



Naar man gjør lodrette Tversnit af Seenerven paa et Sted, hvor Bundtdannelsen 

 paa Grund af Nervelagets Mægtighed er stærkest, f. Ex. nær Nervens Indtrædelse i Øiet 

 eller i den tykkeste Del af Macula lutea, seer man de lodrette Buer omgive de enkelte 

 Hjernetraadsbundter (Fig. 45, m). Hver enkelt Bue er sammensat af flere Traade, hvilket 

 er synligt paa hele Buen, men især i Mellemrummet mellem to Bundter; Traadenes Antal 

 retter sig gjerne efter Bundtets Størrelse. Idet to, af flere Traade sammensatte Buer støde 

 sammen, danne Traadene ligesom en Skjærm mellem to og to Bundter, idet Buerne, til- 

 syneladende udgaaende fra en enkelt Stamme, gaae hver til sin Side (Fig. 40, a, a, a, Fig. 46, 

 a, a, a, a). Det er denne Form, hvorunder man meget hyppigt seer Radialtraadene paa 

 lodrette Tversnit, og naar den indadvendende Del af Buegangens Runding er usynlig, frem- 

 kommer det Udseende, der har foranlediget Antagelsen af, at Radialtraadene begynde som 



