69 109 



Iniroitus nervi optici. 



Forinden Seenerven træder ind i Oiet, er den fast omgiven af Dura mater fra 

 hvilken den dog let skilles, naar Nerven er hærdet i Chromsyre, sandsynligvis fordi Nerven 

 trækker sig sta>rkere sammen. Paa Dura maters Indside hviler en strukturløs eller grovt- 

 kornet llinde, som er i noicre Forbindelse med den underliggende Pia mater end med Dura 

 mater og derfor folger med Pia. I denne Hinde, som man kan løsne i store Stykker fra 

 Pias Udside, findes en lAIængde tætstaaende, ovale eller lidt kantede Kjerner af forskjellig 

 Størrelse; man træffer ogsaa disse Kjerner, men i ringere Mængde paa Indsiden af Dura 

 mater, og det er derfor ikke usandsynligt, at saavel Dura som Pia hver have sit epitheliale 

 Overtræk (Arachnoidea). Blandet med den strukturlose llinde paa Pias Udside forekomme 

 Bindevævstraade i Slangegang samt særegne brede Baand, hvilke tilhøre Pia. 



I Pia lindes yderst et Lag af flade, klare, glatte' Baand med en eiendommelig 

 Glands, af meget forskjelhg Brede, der oftest, men ikke altid, ere stribede efter Længden 

 fordi de ere sammensalte af Traade. Traadenes Kontour er blød og ikke skarp som 

 Bindevævstraades; de forløbe i Almindelighed i lige Retning, kunne vel bugte sig, men 

 forløbe dog ikke 1 Slangegang som Bindevævstraade eller have disses vatrede Udseende. 

 Baandene forgrene sig træformigt; de enkelte Baand eller Traadene, hvoraf de bestaae, 

 kunne atter lægge sig til hverandre og danne ved disse Forgreninger og Anastomoser 

 ]\Fasker af forskjellig Størrelse, hvori man kan finde Kjerner, der tilhøre den foregaaende 

 kjernerige Membran. Der findes Baand, som ere doppelt saa brede som afbildet (Fig. 42). 

 Dette Lag er meget fast forenet med det underliggende Lag i Pia og lader sig kun med 

 Vold løsne derfra, medens den kjernerige Membran ligger los paa det; især er Laget stærkt 

 lige ved Nervens Indtrædelse i Øiet og maa her løsnes med Kniven. Ilovedretningen af 

 de brede Baand synes at være efter Længden. Hos Hesten er dette af brede Baand be- 

 staaende Lag stærkt udviklet, i ringere Grad hos Oxen. 



Indenfor dette af brede Baand sammensatte Lag kommer et Lag af (spiralförmige?) 

 elastiske Cirkulairtraade, som ere lige, stive, temmelig tykke, med enkelt mørk Kontour. 

 De ligge tæt til hverandre, og der synes at være flere end eet Lag, hvilket udseende dog 

 maaskee hidrører fra deres Sammentrækkelighed. 



Indenfor dette findes et Lag af Længdetraade af samme Beskaffenhed som Cirku- 

 lairtraadene ; de danne ikke noget selvstændigt Lag, men forekomme i ubestemte Bundter 

 eller enkeltvis og da med lidt bugtet Forløb. 



Naar de foregaaende Hinder ere fjernede, ligger Seenerven blottet, og man erkjender 

 allerede udvendigt ved Længdestribningen, at den er delt i Bundter. Nerven er omgiven 

 af Masser af tætsluttende glatte Bindevævstraade i Slangegang, som ogsaa trænge ind 



VidcnsU. Seisk. Skr , 5 Række, nfllurvidensk. og mathem. Afd. XI. 2. 14 



