no 70 



mellem de enkelte Bundter, helt omgive dem og sondre dem fra hverandre. Det er disse 

 Traade, som vi atter træffe i Øiet under Form af Radialtraade. 



Der findes Kar, men kun i ringe Mængde, i den af Baand bestaaende Hinde; de 

 ere omgivne af en Bindevævsskede, hvori Traadene forløbe i Slangegang, medens man seer 

 Karret med dets særegne Kontour og med Kjerner i dets Vægge forlobe indenfor Skeden. 

 Af disse Bindevævstraade maa man ikke lade sig vildlede ved denne ikke ganske lette 

 Undersøgelse; alle Øine ere desuden ikke lige tjenlige, fordi ikke altid alle Hinder ere 

 udviklede i lige Grad. I Stammens Indre forløbe som bekjendt 2 eller 3 Vasa centralia, 

 undertiden ledsagede af nogle mindre Kar; Karrene have tykke Vægge, men man seer paa 

 Tversnit ingen Forskj el mellem Arterier og Vener. Den traadede Skede, som i meget stort 

 Omfang omgiver dem, strækker sig derfra ud mellem Seenervens Bundter, hvorved Binde- 

 vævets Masse i Nervens Indre forøges; dette er ikke uden Betydning med Hensyn til 

 Radialtraadenes senere Optræden i Øiet. Hos Dyr (Oxen, Hesten, Hunden) er Pias Byg- 

 ning væsenligt den samme som hos Mennesket. I Pia har jeg gjentagne Gange hos Oxen 

 seet tynde marvholdige Nervetraade. 



Paa det Sted, hvor Seenerven træder ind i Oiet, er Sclerotica nøie forenet med 

 Chorioidea og lader sig ikke skille fra den. Begge Hinder i Forening sende stærke For- 

 længelser plexusformigt indad tvers over Nerven, hvilket bedst sees ved paafaldende Lys. 

 Ikke sjeldent ere Forlængelserne ledsagede af diffust Pigment, som hidrører fra Chorioidea 

 og kan strække sig i Striber efter Seenervens Længde; men saavel Forlængelserne som 

 Pigmentet ere underkastede mange individuelle Forskjelligheder. Hos flere Dyr, f. Ex. Oxen, 

 findes Pigmentet i endnu større Mængde og strækker sig ikke blot paalangs af Seenervens 

 Bundter, men følger ogsaa med de Tvertraade , der gaae rundt om hvert Bundt som tæt 

 omsluttende Ringtraade. I Forlængelserne findes Bindevævstraade og elastiske Traade , de 

 sidste hidrørende fra Sclerotica; under Seenervens fortsatte Indtræden i Oiet gjenflnde vi 

 dem atter forenede med Radialtraade i Nethinden. De elastiske Traade ere her og senere 

 bedækkede med langstrakte Kjerner, som ere 2 — 3 Gange tykkere end selve de fine elastiske 

 Traade. Paa Grund af Forlængelserne maa man derfor tænke sig Sclerotica og i det 

 mindste den bindevævsagtige Del af Chorioidea som fuldstændigt lukkede paa Seenervens 

 Indtrædelsessted, men gjennemborede af en Mængde Aabninger, hvorigjennem Seenervens 

 Bundter lodret træde ind i Øiet. Benævnelsen Lamina cribrosa er derfor meget passende. 



Saasnart Seenervens Bundter ere komne indenfor Chorioidea, fortsætte de endnu 

 en Strækning deres lodrette Forløb og danne derpaa en Ringvold omkring Centralkarrene. 

 Ringvolden kan undertiden næsten ganske mangle; den er svagere i friske Øine, stærkere 

 i hærdede. I Ringvoldens Midte findes en Grube, som er kegleformig med Spidsen bagtil. 

 Fossa vasorum centralium. Karrene vise sig paa Tversnit som store runde Aabninger med 

 temmelig tykke Vægge, hvori der er leiret talrige Kjerner i koncentriske Lag. De ere* 



