120 80 



aftager 1 Maculas Peripherie. Seenervens Bundter have i Macula et rundt eller lodret ovalt 

 Gjennemsnit (Fig. 45, m); dog maa man ved Bedømmelsen heraf paa lodrette Snit tage Hensyn 

 til det bueformige Forløb. 



Fibræ radiales. Intetsteds i Nethinden finder man bedre Bevis for, at Radial- 

 traadene ere Bindevævsskeder for Hjernelraadenes Bundter, end i Macula. Saalænge der i 

 Fovea og dens Omkreds endnu ikke er optraadt Iljernetraade, træffer man ikke Spor af 

 Radialtraade, men de vise sig først ved Seenervens Optræden i Macula og ere tilmed først 

 ret kjendelige, naar Hjernelraadenes Mængde forøges. Men de ere da ogsaa meget stærkt 

 udviklede, saaledes som vi forhen have beskrevet og afbildet dem (Fig. 45, 46, 47). Navnlig 

 træffer man de omkring hele Hjernetraadsbundtet gaaende Bindevævstraade stærkt udviklede, 

 saa at der bliver et tydeligt Mellemrum mellem Seenerven og Hjernecellerne, hvori man 

 kan see Kar forløbe (Fig. 46, c). De større Kar sende finere Grene indad mellem Hjerne- 

 lraadenes Bundter, forløbende i deres Bindevævsskeder; man kan træffe Kar, der ledsages 

 og omgives af Traadene, som om det kunde være Karrets Bindevævsskede; andre Grene 

 gaae udad mellem Hjernecellerne (Fig. 46, d). 



Membrana limitans interna (Fig. 52, k) findes som selvstændig strukturlos, 

 vandklar Hinde i hele Macula. Den er især tydelig i Fovea, naar der har dannet sig en 

 Folde og større Fordybning; paa Grund af sin Elasticitet brister den ikke, men trækker sig 

 sammen og er som en Bro spændt over Fordybningen. Saaledes iagttages den ikke sjeldent, 

 og jeg har i saadanne Tilfælde ikke seet nogetsomhelst Spor af Radialtraade pa* dens 

 Udside. Derimod kan man træffe Radialtraadenes skjærmformige Begyndelse udenom Fovea, 

 ligeledes i Tilfælde, hvor Membranen er spændt som en Bro over en Fordybning og uden 

 Forening med dem. Det er ikke utænkeligt, at Hindens Elasticitet er den egenlige Grund 

 til Foldernes Dannelse i Macula og andetsteds i Nethinden. 



Naar vi sammenfatte de i det Foregaaende skildrede Forhold under Et , finde vi forst, 

 at Fovea coeca er det tyndeste Sted i hele Nethinden bag Æquator oculi. Tykkelsen udgjør 0,15 til 

 0,2"""; men det maa bemærkes, at de Maalinger, hvoraf denne Størrelse fremkommer som Mid- 

 deltal, ere gjorte paa hærdede Oine, og at det derfor vel er muligt, at Tykkelsen paa Grund af 

 Lagenes Sammentrækning og som Felge af Præparationen i Virkeligheden er noget større, 

 maaskee dog neppe større end det sidstangivne Maal. Den formindskede Tykkelse frem- 

 kommer derved, at Membrana limitans interna gjør en dyb Bugtning udad og møder en 

 fladere Bugtning indad fra Membrana limitans externa; den beroer derfor paa en Aftagen 

 af samtlige Lag med Undtagelse af Taplaget, som er tykkere end andetsteds, samt paa den 

 fuldstændige BLingel af Stratum granulosum og af Seenerven, af den sidste endog i større 

 Udstrækning udenom Fovea. Hvis man til Fovea vil henregne hele det Parti i Macula, hvor 



