89 129 



forresten ere ensartede i Bygning. Spørgsmaalet om Traadenes marvholdige Natur er, 

 som vi ville finde, af Betydning for den af Scluiltze forsvarede Theorie ; i et af sine tidligere 

 Arbeider') erklærer han Traadene for nøgne Axecylindre; senere-) mener han, at Beteg- 

 nelsen «nøgne Axecylindre« ikke afviger meget fra Sandheden. 



Med Hensyn til Hjernetraadenes Ende maa her anføres, at Corti'') hos Pattedyr 

 ofte har fundet gaffelformig Deling af Hjernetraade ; de stemme efter ham fuldkomment 

 overens med Forlængelserne fra Hjernecellerne, hvormed Schultze*) ogsaa antager, at han 

 har forvexlet dem, men deres Varikositeter ere efter Corti større; ogsaa Virchow^) har ingen 

 Tvivl om, at der hos Mennesket forekommer dichotomisk Deling af Traadene. — Traad- 

 bundternes Forhold til Radialtraadene vil blive omhandlet i Forening med disse. 



2j Stratum cellulariim cerehralium. 



Benævnelsen «Hjerneceller» har jeg allerede benyttet i min første Afhandling om 

 Nethinden, og jeg troer, at den er tjenligere end den almindeligere Benævnelse 

 "Ganglieceller», som dog nærmest kun passer paa de i Gangherne forekommende Celler. 

 Uagtet Cellerne i Hjernen vel kunne siges at høre til samme Art som de i Ganglierne, ere 

 Forskjellighederne dog større, end at man blot kunde betragte dem som Varieteter; men 

 selv i sidstnævnte Tilfælde bør de, naar det kan skee med saa stor Lethed og uden Tvang, 

 erholde forskjellig Benævnelse. 



Ligesom Hjernecellerne i Hjernen hos alle Hvirveldyr have et fælleds Præg, saaledes 

 gjælder dette ogsaa om deres Hjerneceller i Nethinden. De have overalt fuldkommen Lig- 

 hed med Hjerneceller af Middelstørrelse fra den store Hjerne og have en selvstændig Mem- 

 bran og en forholdsvis stor Kjerne. Ligesom for Hjernens Vedkommende have nogle Iagt- 

 tagere nægtet dem en særskilt Membran; saaledes mente Blessig"), at Størstedelen, af hvad 

 man har kaldet Hjerneceller, ikke er Celler, men kun Masker af Traade, fyldte med en 



') M. Schultze, observationes de retinæ structura penitiori 1859, p. 8. 



») M. Schultze, Archiv f. mikr. Anat. 1866, 2, p. 263. 



') A. Corti, Beitrag zur Anatomie der Retina; Müller, Archiv für Anatomie uud Physiologie 1850, p. 274, 

 Tab. 6, Fig. 3, 4. 



<) M. Schultze, Strickers Handbuch 1872, p. 982. 



') R. Virchow, Archiv f. palh. Anat. 1856, 10, p. 191. 



') R. lilessig, de retinæ textura disquisitiones microscopicae 1855, p. 27; see ogsaa Bergmanns Recen- 

 sion i Göttinger Anzeigen 1855, Nr. 181 ; han kalder Laget: Stratum granulosum intimum vel ter- 

 tium. Innere Körnerzellen efter H. Isaacsohn, Beitrag zur Anatomie der Retina 1872, hvilken 

 Benævnelse ikke er passende, fordi Elementerne ere Celler, og Ikke Korn. 



