140 100 



hos Fisk og Frøen; hos Fuglene nævner han dem ikke; hos Mennesket fandt han paa 

 Præparater, som i kort Tid vare hærdede, One blege Traade, der viste sig varikøse, 

 men dog ikke saa fydehgt som paa de Forlængelser, der gaae indad mellem Opticus- 

 traadene, saa at det ofte var umuligt at afgjøre, nob man bloss granulirte Substanz oder 

 ein Gewirr feinster variköser Fasern vor sicli hat». Manz*) nægter en fintkornet Substants, 

 men antager et meget snevert Net af fine Traade fra de sig spaltende Radialtraade og er 

 tilbøielig til at troe, at der finder en Iblanding Sted afSchultzes nervøse Radialtraade, som 

 vi strax komme til. Ligeledes antager Heinemann-) en netformig Udbredning af Traadene 

 for sandsynlig med Fortsættelser ud igjennem Stratum granulatum internum. 



Medens det af Müllers hele Beskrivelse fremlyser, at han trods den, som han 

 selv siger, anvendte betydelige Møie ikke er kommen lil Klarhed angaaende Hjernecellernes 

 Forbindelse med Cellerne i Stratum granulatum internum, gaaer Schultze stadigt videre 

 for at bringe Iagttagelserne i Overensstemmelse med sin Theorie. Saaledes beskriver og 

 afbilder KöUiker^) en af ham engang gjort Iagttagelse af en Forbindelse af en Hjernecelle 

 og en Celle i Stratum granulatum internum ved Hjælp af en Radialtraad. Denne For- 

 bindelse anseer ligeledes Schultze i en tidligere Afhandling"') for kun at have været 

 en Radialtraad; men senere^) tager han Iagttagelsen til Indtægt, idet han anseer 

 Forbindelsen for nervøs. I sit første Arbeide af 1859") anfører han, at han under- 

 tiden har seet Cellerne i Stratum granulatum internum, der sandsynligvis ere nervøse, 

 i Forbindelse med tydelige, men yderst fine varikøse Traade. Men 1866 siger han^): «die 

 centralen Fortsetzungen der nervøsen Fasern der inneren Körnerschicht bilden in der soge- 

 nannten molekularen Schicht der Retina ein dichtes Fasergewirr». Her indfører Schultze 

 paa en Maade et helt nyt Element som bidragende til at konstituere Stratum granulosum, 

 nemlig de af ham saakaldte nervøse Radialtraade, der ikke maa forvexles med Midlers 

 Radialtraade, og som skulle bestaae af de sig spredende HjerneceUeforlængelser, og dels 

 efler flere Omveie turde naae Nethindens yderste Lag, dels i Form af tykkere Traade synes 

 at gaae til Stratum granulatum internum. Han tilfoier^): «doch ist über deren endliches 

 Schicksal nur wenig bekannt». Hans Anskuelse af Lagets Bygning vil bedst fremgaae af 



l) W. Manz, Zeils. f. rat. Med. 1S6I, 10, p. 314. 



') C. Heinemann, über den bindegewebigen Stützapparat in der Netzhaut des Vogelauges; Virchow, 



Archiv für pathologische Anatomie 1864, 30, p. 259. 

 ä) A. Kolli lier, milir. Anat. 1Sô4, 2, 2, p. 703, Fig. 412. En halvt schematisk Afbildning af Kölliker 



og Müller findes hos R. Wagner, Icones physiologicæ zweite Auflage von A. Ecker, Tab. 19, Fig. 



12, A, m. 

 ■"I M. Scliullzc, de reUnæ structura 1859, p. 23. 

 ») M. Schultze, Strickers Handbuch 1872, 2, p. 988. 

 ^\ M. Schultze, (le retiriæ structura 18.'i9, p, 23. 

 ') M. Schultze, Archiv f. mikr, Anat. 1860, 2, p. 262. 

 »/ M. Schultze, Strickers Handbuch 1872, 2, p. 9SS. 



