117 157 



enkelt, men sammensat af to hosliggende Hundters divergerende Traade; ved at gjennemskjære 

 en Række af Bundter faaer man naturligvis en Række af Skjærme eller Buegange, som er den 

 Maade, hvorpaa Radialtraadene oftest vise sig. Falder det lodrette Snit derimod parallelt 

 med Seenervebundternes Længderetning enten midt i et Bundt eller mellem to Bundter, 

 bliver Synet af Skjærmene altid ufuldstændigere, enten defekt hist eller her eller aldeles 

 manglende. Man vil lettelig, som forhen antydet, forstaae det ved at lægge lodrette eller 

 skraa Planer paa min Fig. 46, Tab. 5, og man vil paa samme Vis kunne forklare de for- 

 skjellige tragt- og kølleformige, trekantede eller forgrenede Figurer samt Antagelsen af ovale 

 eller runde Kjerner, hvilke man træffer afbildede og beskrevne som Radialtraadenes Begyn- 

 delse udenfor Membrana limitans interna*). Seenervens Bundter vedblive at være adskilte 

 ved Radialtraadene; dog staae de ikke saa tæt, at man med Schnitze kunde sammenligne 

 dem med Skillevægge eller Blade, en Sammenligning, som Kölliker senest ogsaa i Forening 

 med Sirena benytter, og som heller ikke rigtigt oplyser Forholdet; navnlig gjælder den 

 ikke, naar Seenervens Lag fortil bliver tyndere. 



Med Hensyn til Radialtraadenes Forhold udenfor Seenervens IJdbredning, naar de 

 træde ud i Nethindens øvrige Lag, have vi allerede bemærket, at den Ring, som Traadene 

 danne omkring Seenervens Bundter, efterhaanden aabner sig udad. Derved komme Hjerne- 

 cellerne, der i Begyndelsen ere adskilte fra Seenerven og endog mechanisk forhindrede fra 

 at træde i nogensomhelst Forbindelse med den, i umiddelbar Berørelse med dens Bundter. 

 Radialtraadene beholde en Tidlang det sædvanlige Bindevævs Karakter; efterhaanden blive 

 de finere, men ere endnu samlede i Bundter af flere eller færre Traade, idet de gaae udad 

 først mellem Hjernecellerne, hvor de gjerne ere mindre tydelige, dernæst ud i Stratum 

 granulosum og granulatum internum. Det er vel muligt, at Traadene her forenes ved Tver- 

 traade af samme Natur, men finere end de, der forekom i Seenervens Bundter. Sirena*) 

 fandt hos Hesten et Maskenet i Stratum cellularum cerebralium , granulatum internum og 

 externum (det Sidste kan ikke have været dannet af Radialtraade); derimod kunde hverken 

 han eller Kölliker komme til Vished, om der fandtes et Net i Stratum granulosum. Ogsaa 

 Landolt^) iagttog hos Reptilier (afbildet af Triton) et Maskenet i Stratum granulatum inter- 

 num og externum. Hertil kunne maaskee ogsaa henføres de forgrenede Bindevævsceller, 

 som Golgi og Manfredi') fandt mellem Seenervens Traade og mellem Hjernecellerne. Hos 

 Mennesket har jeg ikke fundet Tvergrene, derimod, som forhen anført, hos Oxen; at de 

 store Masker, Radialtraadene her danne, ikke ere identiske med det af Schnitze antagne 



') A. Kölliker, mikr. Aiiat. 1854, 2, 2, p. 677, Fig. 404, 1, 2, g. H. Müller, Zelts, f. wiss. Zool. 

 1857, 8, Tab. 1, Fig. 6, Tab. 2, Fig. 26. C. Hasse, Zeits. f. rat. Med. 1867, 29, Tab. 7, Fig. 14; o. Fl. 

 ') Santi Sirena, Wûrzb. Verb. 1871, 2, p. 43. 

 ') E. Lan dolt, Archiv f. mikr. Anat. 1871, 7, p. 81, Tab. 9. 

 •) C. Golgi Dg N. Manfredi, Vircliow und Hirsch, Jahresbericht für 1872, p. 57. 



VIdeosk. Selsk. Skr., i Række, nalurvidensk. og milhem. Afd. XI. 2. 30 



