160 120 



Glaslegemets Udside. Andre Iagttagere antog to Hinder og mente, at Membrana limitans 

 dannedes ved Foreningen af Radialtraadenes skjaermformige Begyndelse. Henle^) betragtede 

 begge Hinder som een og gav den Navn af Membrana limitans byaloidea. Tillæget «in- 

 terna» er vistnok givet af Schullze i Modsætning til den af ham indførte Benævnelse 

 Membrana limitans externa; han hører forresten til dem, der antage to Hinder, men som 

 ofte klæbe sammen og ikke hos alle Dyr eller i det mindste ikke i alle Livsaldre lade sig 

 fremstille særskilt. 



Efter de Undersøgelser, jeg har gjort hos alle fire Uvirveldyrklasser, findes der kun 

 een Membran, men som paa sin Indside er beklædt med el Epithelium. Den er strukturløs, 

 adskiller Nethinden fra Corpus vitreum og findes paa hele Nethindens Indside, altsaa ogsaa 

 paa Seenerveus Indlrædelsessted, hele Macula lutea og Fovea coeca. Naar mau aabner et 

 0ie, hvad enten det er friskt eller hærdet, folger Membranen snart med Nethinden, snart 

 med Glaslegemet, uden at man kan angive nogen Grund til Forskjellen. Paa lodrette Snit 

 viser den sig hos alle Hvirveldyr i Regelen som en skarp, mork Uoppelkontour og har 

 derfor en vis paa forskjellige Steder endog forskjellig Tykkelse; Schultze angiver kun en 

 Enkellkontour. Naar den har været løsnet med Vold fra Nethinden , bliver dens Udside 

 fryndset, saaledes som Kolliker-) allerede har afbildet det, og som senere blandt Andre 

 ogsaa fremhæves af Schultze. Disse Fryndser ere de overrevne Hadialtraade, som begynde 

 skjærmformigt udenfor Membranen, saaledes som vi i det Foregaaende have skildret to og 

 to hosliggende Seenervebundters ring- eller bueformige Bindevævsskede, idet Skjærmenes 

 Grene ligesom samle sig i et Skaft for derpaa at trænge udad i Nethinden. Badialtraadene, 

 som snart ere stærkere snart svagere udviklede, ere i fastere eller løsere Forbindelse med 

 Membranens Udside. 



Remak'"") siger om Radiallraadene, at de ved brede, tæt sammensluttende og under- 

 tiden anastomoserende Udvidninger danne Membranen, en urigtig Opfattelse, som fulgtes af 

 Blessig, Funke, Manz, Retzius o. Fl. Schultze, der antager, at Membranen udgjør en 

 integrerende Del af Nethinden uden dog at ansee den for en Membran i Ordets strengere 

 Betydning, mener vel, at den dannes ved Sammensmeltning af alle Keglernes eller Skjær- 

 menes Grundflader , men at der kan lindes Aabninger i den , naar ikke alle Keglernes 

 Grundflader støde sammen; lignende Afbrydelser angiver Hasse '') at have seet. Imidlertid 

 kommer Schultze ^j i Modsigelse med sig selv, naar han om Macula lutea anfører, at 



') J. Henle, Eingeweidelelire 1SG6, p 641. 

 =) A. Kolliker, mikr. Anal. 1854, 2, 2, p. 680, Kig. 4üli. 

 ') R. Remak, allg. med. Centralzeilung, 4 Januar 1854. 

 ') C. Hasse, Zeits. f. rat. Med. 18G7, 29, p. 206. 



'■) M. Sehultze, de retiuæ structura 1859, p. 9; Archiv f. mikr. Anat. 1866, 2, p. 264; Strickers Hand- 

 buch 1872, 2, p. 1017. 



