135 175 



Kategorie med dem og hævdede især deres Egenskab at liunne blive varikøse, hvilken An- 

 skuelse jeg har imødegaaet; dog har han ikke kunnet see nogen særskilt Hinde, ligesom 

 ogsaa Stavenes Tverstriber ikke have noget Analogon hos Nervetraade, med hvilke deres 

 øvrige udseende og Forhold efter hans Anskuelse skulde stemme overens. Imidlertid 

 ender han dog med at sige, at han kun opstiller det som en Hypothese, at Stavene ere 

 virkelige nervøse Elementer; men denne Hypothese var dengang ham og Muller af Vigtighed, 

 fordi de derpaa vilde grunde en anden Hypothese om Stavenes nervøse Virksomhed. Da 

 den Tanke imidlertid havde faaet Indpas, at Stavene skulde være nervøse Elementer, kan 

 man ikke undre sig over, at der fremkom nye Bestræbelser i samme Retning, især da man 

 havde fundet, at Nerverne i Huden endte som isolerede Traade i Primitivtraadenes Midte 

 og med en lille Kolbe paa Enden (Meisner). Uden at kjende den væsenlige Forskjel mel- 

 lem Slavens udvendige og indvendige Del hos Frøen antog Ritter'), at Stavene hos dette 

 Dyr bestod af en ydre, fast og homogen Hinde, som var lukket udad, tragtformigt aaben 

 indad; nøie i Stavens Axe, begyndende udad eller endende med en lille Knop eller Kolbe, 

 som gjerne laae i Tragten, fandt han en fin bleg Traad, der lignede Nervetraadenes Axe- 

 cyhnder; han antog den for en Fortsættelse eller Enden af de radiale Nervetraade (som 

 han urigtigen gav Navn af Miillerske Traade) og mente, at den sandsynligvis var ligeligt 

 omgiven af Marv. Hos Hønen saae han vel Forholdet ligesaa tydeligt som hos Frøen, men 

 var noget uvis, fordi han ogsaa fandt Traaden i Tapper, mellem hvilke og Stave han dog 

 ikke kunde finde sikkre Skjelnemærker hos Fugle; jeg anfører denne sidste Iagttagelse, 

 fordi Krause vel nægter den efter Iagttageren saakaldte Ritterske Traad i Stavene, men 

 senere beskriver en lignende i Tapperne hos Fugle. Derpaa fandt Ritter ogsaa Traaden 

 hos Hvalfisken og i alle Hvirveldyrklasser-). Denne Ritterske Traad har været omtvistet og 

 beskrevet lige til deri sidste Tid. Braun '^j ansaae den for en Revne, og man vil finde en 

 dertil svarende Afbildning paa min Tab. 2, Fig. 9, e; han kjendte dog Forskjellen mellem 

 Stavens indvendige og udvendige Del og anfører, at den indvendige, men ikke den udven- 

 dige Del farves red af Karmin hos Frøen, Gjedden, Hønen og Kaninen. Den samme For- 

 skjel ved Karmininfiltration saae Krause^) kort efter, men nægtede, at Ritters Traad, som 

 han saae i Stavens indvendige Del, var en Revne og var mest tilbøielig til at antage , at den 

 var opstaaet ved Koagulation. Delte nægtede dogManz') og mente, at Traaden øieblikkeligt 



') c. Ritter, über den Bau der Stäbchen und äusseren Endigungen der Radialfasern an der Netz- 

 haut des Frosches; Graefe, Archiv für Ophthalmologie 1S59, 5, 2, p. 101, Tab. 4, Fig. 10, 12, 17, 20. 



') Efter W. Krause, membrana fencstrata 1S6S, p. 2. 



') G. Braun, eine Notiz zur Anatomie und die Bedeutung der Stäbchenschicht der Retina; Sitzungs- 

 berichte der Wiener Académie 1861, 42, p. 15. 



*) W. Krause, über den Bau der Retinastäbchen beim Menschen; Hcnlc und PfculTcr, Zeitschrift für 

 rationelle Medicin 1S6I, 11, p. 182, Tab. 7 B. 



') W. Manz, Zeits. f. rat. Med. 1861, 10, p. 303, 306, 309, 320, Tab. 8, Fig. I, 3, 4—12. 



22* 



